odbor životního prostředí a zemědělství 		
Velká Hradební 3118/48		
400 02 Ústí nad Labem	
Park Žďárek a.s.
Václavské náměstí 1601/47
110 00 Praha 1 

tel.:  +420 475 657 111 		
fax.: +420 475 200 245 		
url: www.kr-ustecky.cz		

datum:	29. 2 .2008		
č.j. složka :	3205/ZPZ/2007/405  – závěr	
evid.č.:		
vyřizuje/tel.:	Mareček/144	
e-mail:	marecek.j.@kr-ustecky.cz	
skartační znak:	208.3-V/10	
váš dopis značky/ze dne:		

ZÁVĚR  ZJIŠŤOVACÍHO  ŘÍZENÍ

podle § 7 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí) ve znění pozdějších předpisů (dále jen zákon).

Identifikační údaje:

Název:  „CPI Park Žďárek“. 

Kapacita (rozsah) záměru: 
Jedná se o logistické centrum, které zahrnuje skladové objekty hal, komunikace a zpevněné plochy, sadové úpravy, přeložky a přípojky inženýrských sítí včetně retenčních nádrží pro zadržování dešťových vod, vnitroareálovou infrastrukturu a vrátnici s oplocením. Areál je rozdělen do tří zón – západ, východ a sever  a zaujímá celkovou plochu 535 330 m2. Z toho 41,8 % je plocha zastavěná objekty hal, 20,4% zaujímají zpevněné plochy a 37,8% plochy bude tvořit zeleň.
Dále zde bude zřízeno 420 parkovacích míst pro sklady a 215 míst pro administrativu a zaměstnance. Předpokládá se , že při dosažení plného provozního stavu zde bude zaměstnáno v nepřetržitém provozu (třísměnný provoz, 350 dnů/rok) až 3300 osob (při plném využití pro lehkou výrobu) a průjezd nákladních automobilů dosáhne hodnot až 1500/den (naopak při plném využití pro logistiku).  

Charakter záměru: 
Nový logistický areál bude sloužit pro příjem zboží, jeho skladování včetně manipulace a kompletace před odvozem k finálním odběratelům. V případě požadavků budoucích klientů se může uvažovat i s možností využití hal pro lehkou nerušící výrobu. Haly se navrhují jako přízemní, zpravidla o světlé výšce 10m a jejich součástí jsou vestavby pro administrativu hygienické zázemí, situované většinou při čelní straně objektu. Haly se dispozičně řeší tak, aby byla umožněna postupná realizace jednotlivých částí podle zájmu a potřeb nezávislých uživatelů.
K dopravě budou využívána především nákladní auta s návěsy a menší nákladní auta. Dopravní napojení bude  řešeno prostřednictvím nově budované okružní křižovatky na silnici II. třídy, procházející budovaným areálem. 
Záměr je v souladu s územním plánem sídelního útvaru Libouchec a Velké Chvojno, který předpokládá využití širšího zájmového území podél silnice I/13 pro vytvoření obchodně průmyslové zóny. Posuzovaný areál bude součástí této zóny a bude v kumulaci s jinými stavbami a činnostmi v řešeném území, které zde lze v budoucnosti předpokládat. 

Umístění záměru:
Kraj:	 Ústecký
Obce:    Libouchec a Velké Chvojno.
k.ú.:	 Knínice u Libouchce a Žďár u Velkého Chvojna

Zahájení   záměru:   IV/ 2008
Ukončení  záměru:   po etapách, za cca 45 měsíců 

Oznamovatel:   Park Žďárek a.s., Václavské náměstí 1601/47, 110 00 Praha 1
IČ:		  27916669

Závěr:
Záměr „CPI Park Žďárek“ naplňuje dikci bodu 10.6, kategorie  II, příloha č.1 k cit.zákonu (Skladové nebo obchodní komplexy včetně nákupních středisek, o celkové výměře nad 3000 m2 zastavěné plochy‘ parkoviště nebo garáže s kapacitou nad 100 parkovacích stání v součtu pro celou stavbu). Dle §7 cit.zákona bylo provedeno zjišťovací řízení, jehož cílem bylo zjištění, zda záměr bude mít významný vliv na životní prostředí a zda bude posuzován podle citovaného zákona.
Na základě zjišťovacího řízení provedeného podle zásad uvedených v příloze č.2 k cit.zákonu dospěl příslušný úřad k závěru, že záměr

„CPI Park Žďárek“ 

nemá významný vliv na životní prostředí a nebude posuzován podle citovaného zákona.

V navazujících řízeních podle zvláštních právních předpisů požadujeme splnit následující podmínky, které zahrne příslušný správní úřad do svého rozhodnutí, popřípadě uvede důvody, pro které tak neučinil (§ 10 odst. 4 a 5 zákona č.100/2001 Sb., v platném znění).

Podmínky závěru zjišťovacího řízení: 

a)  podmínky pro fázi přípravy záměru

1) Oznamovatel zajistí proměření aktuální hlukové situace v dotčených obcích a doplní hlukovou studii o  výpočet budoucí hlukové zátěže na pozadí současných hodnot hluku nejpozději do doby vydání ÚR. Při výběru referenčních míst a doby měření bude spolupracovat s KHS ÚK v Ústí nad Labem.

2) Oznamovatel doplní hodnocení imisní zátěže území o zahrnutí vlivu aktuální situace dopravy na komunikacích II/528, I/13 a na dálnici D8 nejpozději do doby vydání ÚR. 

3) Podmínkou dodržení hlukových limitů je zbudování zemního valu na západní hranici areálu , aby byla chráněna nejbližší obytná zástavba a venkovní prostoty staveb v obci Žďárek. Zároveň budou doplněny ochranné valy mezi zónou východ a chatovou osadou. U zóny sever bude zajištěno pokračování existujícího ochranného valu podél železniční trati proti území určenému pro bytovou zástavbu v obci Žďár. Tyto protihlukové valy je tedy třeba vytvořit jako prvotní akce v rámci budování jednotlivých zón.
Pro stavební práce je pak třeba vypracovat plán jednotlivých akcí a nasazování hlučných mechanizmů, aby nedocházelo k překrývání hlučných pracovních operací. Tento harmonogram prací bude předložen orgánu ochrany veřejného zdraví a to nejpozději před vydáním stavebního povolení.
V každém případě nebudou stavební práce prováděny v době mezi 21:00 – 7:00 hod.
 
4) Oznamovatel zadá zpracování hydrogeologické studie a to zejména s ohledem na připomínky obce Libouchec. Vyplynou-li ze závěrů této studie potřeby změny stavební dokumentace nebo jakékoliv jiné zásahy v dotčeném území, bude včas informován stavební úřad, aby mohl rozhodnout o podmínkách vydání stavebního povolení. 

5) Veškerá odůvodněná kácení dřevin budou provedena jen na základě povolení a jen v období vegetačního klidu.
Dřevinné porosty v areálu budou navrženy jako souvislé formace, které svou druhovou i prostorovou strukturou vytváří předpoklad vegetačního prvku s vysokým stupněm autoregulace, tj. bez předpokladu větších probírek pěstebních zásahů. 

6) Na veškeré chráněné druhy živočichů má oznamovatel povinnost ve smyslu zák.č.114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, zažádat o výjimky u příslušných orgánů ochrany a přírody.

7) Oznamovateli se ukládá povinnost zřídit (najmout) osobu pro zajištění biologického dozoru při zahájení prací na sledovaných plochách, uvedených v kap.D.4 Oznámení záměru.

8) Oznamovateli se ukládá informovat o záměru Státní památkový ústav a dodržovat podmínky vyplývající ze zákona č.20/1987 o státní památkové péči , v platném znění. 

9) Z hlediska minimalizace zásahu do krajinného rázu bude členění fasád a jejich barevné řešení v souladu s požadavky orgánu ochrany přírody a krajiny dle §12 zák. 114/1992 Sb. Pro zajištění pohledového rozčlenění budoucí zástavby zpracuje investor v rámci PD i Koncepci vegetačních clon areálu, ze které bude vycházet projekt sadových úprav.

10) Odvádění dešťových vod bude řešeno přes retenční vodní nádrže, jejichž objem bude spočítán na maximální možnou přívalovou srážku dle ČSN a které umožní řízené odpouštění zachycených dešťových vod do vodoteče. Výpustní zařízení z retenčních vodní nádrží bude jištěno dvojím způsobem. Koncovým zařízením bude vírový ventil, který znemožní zvýšení vypouštění vod z retenční nádrže nad rámec maximálního výpočtového množství. Před tímto ventilem bude nainstalováno ještě aretační stavítko, kterým bude možno snížit či zastavit odtok v případě havárií nebo mimořádných událostí. V tomto případě bude pro zachycení dešťové vody sloužit další část zelené plochy podél ochranných valů zóny Sever a Východ, které budou fungovat jako suché poldry. 

11) Čistírna odpadních vod bude navržena takovým způsobem, aby umožnila rozšíření pro potřeby odkanalizování dotčených obcí. U zóny Západ bude vybudována v rámci stavby záměru přečerpací šachta pro možnost napojení kanalizace obce Žďárek. ČOV  bude stavebně řešeno od počátku tak, aby umožnila realizaci čištění celkového výhledového množství a kvality odpadních vod z  průmyslového parku CPI i z odkanalizovatelných částí dotčených obcí na tuto ČOV. Technologie bude postupně doplňována a bude zajišťovat plnění požadavků na zajištění kvality vod.  Pro případ, že po ukončení zkušebního provozu či po napojení obcí na tuto ČOV vyvolá kvalita vody ve vodním toku potřebu dalšího snížení znečištění bude v prostorovém uspořádáním ČOV počítáno s vybudováním třetího stupně čištění

12) Investor zajistí na silnici III/25361 v oblasti zřízení vjezdů do areálu CPI Park Žďárek rozšíření na čtyři pruhy a omezení rychlosti v oblasti křížení. Bude zajištěn dostatečný rozhled na všech kříženích se státními silnicemi

13) Investor zajistí koordinaci, přípravu a výstavbu kruhové křižovatky s investorem budoucí rozvojové zóny ALKANA – Knínice (Outletové centrum), tak aby byl zajištěn předpoklad vybudování této kruhové křižovatky do konce roku 2009. Investor zde nabídne maximální možnou spolupráci při řešení z hlediska pozemků i z hlediska technické součinnosti. V rámci projektové dokumentace budou vyznačeny další možné plochy pro případné rozšíření parkovišť pro zaměstnance (například ve vhodné části manipulačních ploch.

14) V rámci přípravy stavby investor zajistí dopracování Studie dopravních vztahů a dopravně inženýrské posouzení na základě upřesňujících výsledků sčítání dopravy. Ve spolupráci s dotčenými obcemi investor navrhne v rámci projektové dokumentace prostory pro případné umístění vlakové zastávky na v současné době neprovozované železniční trati ČD 132, tak aby v případě obnovení provozu na této trati, bylo možno pro tuto vlakovou zastávku dokončit přípravu a zajistit její realizaci.

15) V rámci přípravy stavby zajistí investor, ve spolupráci se správci sítí vnější infrastruktury, taková technická řešení napojení na jednotlivá média, aby napojení negativně neovlivňovalo napojení a kapacity médií v okolních obcích.

16) Investor bude v souladu se zákonem o světelném znečištění dbát na úsporné osvětlení areálu a na využití světelných zdrojů bez rozptylu světla nežádoucím směrem.

17) Na základě písemné dohody mezi obcemi Libouchec a Velké Chvojno na straně jedné a zástupci investora na straně druhé, a na základě jednání zástupců investora na odboru životního prostředí a zemědělství ústeckého kraje byly specifikovány kompenzační požadavky obcí a způsob jejich vypořádání. 

-	investor se zavázal k vybudování zdroje pitné vody pro chataře, v rámci dohod, které byly se zástupci obcí učiněny 

-	investor se zavázal, že  bude spolupracovat s obcemi na zajištění zkapacitnění a úpravy Klíšského potoka v obci Žďárek 

-	investor se zavázal ke spolupráci s obcemi na přípravě jejich žádostí o dotace z Operačního programu životního prostředí, Operačního programu rozvoje venkova a dalších národních dotačních zdrojů na zajištění plynofikací a odkanalizování dotčených obcí. Investor se zavazuje dále jednat s obcemi o poskytnutí potřebné součinnosti  i při zajišťování vlastních zdrojů žadatele o dotaci.    

-	z hlediska požadavků na zajištění oprav státních a místních komunikací se investor zavazuje spolupracovat s obcemi při přípravě žádostí o opravu těchto komunikací do Regionálního operačního programu (ROP)

-	pro zajištění zlepšení dopravní obslužnosti se investor zavazuje vybudovat točnu na konci původní komunikace starého příjezdu na silnici I/13

-	investor se zavazuje prověřit možnost opětovného přirozeného napouštění požární vodní nádrže v obci Žďárek dešťovou vodou, které bylo přerušeno výstavbou dálnice

-	investor se zavazuje, že na základě vyhodnocení zkušebního provozu zajistí úpravy umístění potřebných autobusových zastávek

-	v rámci kompenzačních opatření za vykácené dřeviny při realizaci záměru zajistí investor náhradní výsadbu v hodnotě dřevit vykácených v areálu CPI Park Žďárek a v rozsahu do 30% navíc zajistí realizaci výsadby zeleně dle požadavků obcí

-	investor se zavazuje spolupracovat s obcemi na omezení průjezdu těžké nákladní přepravy přes most Žďárek.
Plnění těchto dohod se stává nedílnou součástí podmínek tohoto závěru zjišťovacího řízení, jako podmínka č. a) 17).

b) podmínky pro fázi realizace záměru  

1) V rámci přípravy stavby proběhne průzkum stávajících melioračních systémů v dotčeném území a v rámci stavby bude obnovena funkčnost melioračních zařízení v maximálním možném rozsahu

2)  Ve věci zajištění vyčištění koryta bezejmenného přítoku Klišského potoka ze zóny Východ a melioračních příkopů vedoucích do Knínického potoka, který je zaústěn do Žďárského rybníka bude investor akceptovat stanovisko správce vodního toku a ve spolupráci s ním zajistí jeho nezbytnou údržbu před zahájením vypouštění vod. 

3) Pro fázi výstavby bude zpracován havarijní plán pro případ úniku látek škodlivých vodám, zejména pak ropných látek z dopravních mechanizmů a stavebních strojů. Pracoviště bude vybaveno dostatečným množství sanačních prostředků (např.vapex) a sběrných nádob pro kontaminovanou zeminu nebo zachycování úkapů z používaných strojů. 

4) Oznamovateli se doporučuje provádět stavební a zemní práce  v období mimo hnízdění ptáků (tj. duben – červen), případně je zahájit před tímto obdobím nebo přednostně v prostorech, kde nebude hnízdění prokázáno aktuálním průzkumem.
 
5) Dle aktuální povětrnostní a klimatické situace při zemních pracích je nezbytné provádět potřebná opatření pro minimalizaci prašnosti, zejména skrápěním půdy a pojezdových tras.

6) V průběhu výstavby kontrolovat technický stav vozidel z hlediska hlučnosti.

7) Bude založena tzv.“koncepce vegetačních clon“, které pohledově rozčlení prostor navrhovaného areálu a potlačí výrazně horizontální architektonický výraz skupiny budov.

8) Zásoby sypkých stavebních materiálů a ostatních potenciálních zdrojů prašnosti budou minimalizovány. Proces výstavby bude organizován tak , aby maximálně omezoval možnost narušení faktorů pohody.

9) Dodavatel stavebních prací zajistí účinnou techniku na čištění vozovek v průběhu zemních prací..

10) Při kolaudaci stavby budou stavebníkem předloženy doklady o zneškodnění nebo využití odpadů vzniklých v průběhu stavby.

11) V rámci stavby budou realizována opatření pro zlepšení stavu životního prostředí a kompenzační opatření navržená příslušnými podmínkami pro fázi přípravy záměru.

c) podmínky pro fázi provozu 

1) Provozovatel stavby smluvně zajistí likvidaci vznikajících odpadů a to jak ve vlastním areálu, tak vně areálu, pokud bude jejich původcem (např.likvidace obalů unesených větrem apod.).

2) V průběhu provozu, který podle záměru oznamovatele bude postupně narůstat podle zájmu o nabízené haly, bude také postupně ověřována měřením, po konzultaci a za přítomnosti KHS, hluková zátěž dotčených obcí. V případě hrozby překračování povolených limitů budou operativně navržena a realizována protihluková opatření. V případě nemožnosti dodržet hlukové limity bude další provoz areálu dohodnutým způsobem omezen.  

3) V případě potřeby zajištění dalších parkovacích míst pro osobní automobily či kamiony bude pro parkování dodatečně vyčleněna část manipulačních ploch v potřebné velikosti.

4) Jakékoliv havárie nebo mimořádné situace spojené s vlivem na životní prostředí musí být ohlášeny bezodkladně příslušným správním orgánům, působícím v  ochraně životního prostředí.

5) Oznamovatel zajistí průběžnou péči o vysázené dřeviny a trávníky a opatření pro ochranu vod a vodohospodářského režimu po celou dobu provozu navrhované investice. Jakékoliv antropogenní aktivity jsou vyloučeny v pásu podél železniční trati v šířce 30m.

6) Bude zajištěna řádná údržba ČOV a odlučovačů ropných látek. Parkovací plochy budou vybaveny sanačními prostředky pro řešení úkapů nebo havarijních úniků ropných látek z parkujících automobilů. 

7) Provozovatel zajistí využívání areálu v souladu s platnými kolaudačními rozhodnutími, v rámci kterých budou navržena opatření pro případ ukončení provozu areálu a jeho jednotlivých souborů staveb.

Odůvodnění:

Ke zveřejněnému oznámení záměru se během zjišťovacího řízení vyjádřily následující dotčené uzemní samosprávné celky, dotčené správní úřady a zástupci veřejnosti:

1.	Ústecký kraj – nepožaduje provést posouzení záměru podle zákona č.100/2001 Sb., za předpokladu zahrnutí podmínek ŽPZ KÚ Ústeckého kraje k záměru, naplnění oprávněných podmínek dalších orgánů veřejné správy a zahrnutí opatření navrhovaných oznamovatelem v kapitole D.4 „Opatření  k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů“ v plném rozsahu do závěru zjišťovacího řízení.

2.	Obec Libouchec -  zaslala následující vyjádření, které se týká kompenzačních opatření pro nejvíce záměrem dotčenou obec Žďárek, spadající do působnosti obecního úřadu v Libouchci:

Obec Žďárek a její obyvatelé budou výstavbou CPI Parku Žďárek velice zasaženi. Z malé poklidné obce, kde žije 30 lidí, není zde žádný provoz, je zde klid, čisté ovzduší, se stane během krátké doby průmyslová oblast, kde se bude denně pohybovat 3.500 lidí a projede tudy 1.500 kamionů. Pro částečnou kompenzaci a omezení těchto vlivů požadujeme splnění následujících podmínek:
1)	V CPI Parku Žďárek bude vybudována kanalizační síť s vlastní ČOV. Požadujeme napojení obce Žďárek na tuto kanalizační síť.
2)	Při nárůstu hustoty provozu o 1500 kamionů a 2.000 osobních automobilů denně vzroste značně znečištění ovzduší v této oblasti. Z tohoto důvodu požadujeme provést plynofikaci obce Žďárek.
3)	Protihlukový val - požadujeme variantu, kdy bude celý val vytvořen ze zeminy do výše 4 metry s následným osázením zelení - stromky. Takovýto protihlukový val bude ve všech místech mezi CPI Parkem a obcí a podél silnice II/528
4)	V CPI Parku Žďárek bude v souladu s platným územním plánem pouze ekologicky nezávadná výroba a skladové prostory.
5)	Zcela se změní situace s dešťovými vodami, veškerá voda, která se doposud vsakovala do země, bude odvedena dešťovou kanalizací pryč. Jsou zde obavy, že dojde k vysychání studen. V současné době již byla tato rovnováha narušena stavbou dálnice. Ve středu obce je malá požární nádrž, která zcela vyschla. Požadujeme zpracovat hydrogeologickou studii, opravit zmíněnou požární nádrž a přivést sem část dešťových vod.
6)	Bude nutno vyřešit dopravní obslužnost CPI Parku Žďárek, zajistit dopravu zaměstnanců do zaměstnám a zpět, posílit a vybudovat nové spoje ze směrů Děčín, Ústí nad Labem a Teplic. K tomuto účelu by bylo vhodné využít také stávající železniční trať a vybudovat zde zastávku Žďárek.
7)	Předpokládáme, že minimálně polovina zaměstnanců bude dojíždět osobními auty, navržená parkovací místa jsou kapacitně naprosto nevyhovující, požadujeme zvýšení parkovací kapacity minimálně na 1.000 míst pro osobní vozidla a řádově desítky míst pro kamiony - čekání na vykládku, nakládku.
8)	Vzhledem k nárůstu provozu vybudovat kruhový objezd na křižovatce 1/13 a n/528 a tuto křižovatku osvětlit, rovněž osvětlit kruhový objezd 11/528 - CPI Park.
9)	Obslužná komunikace mezi halou „G" a halou „L" kříží silnici m.třídy ve velice nepřehledném místě u můstku. Požadujeme posunout křížení těchto komunikací dále od můstku, směrem k hale „E"
      10)   Zabezpečit obec Žďárek proti odbočení a vjezdu kamionů. Kamion, který sem takto  
             omylem vjede se nemá kde otočit a musí zpět na hlavní silnici vycouvat. Na silnici 11/528 
             umístit dopravní značení zákaz odbočení nákladních vozidel a před obec Žďárek umístit 
            značku zákaz vjezdu nákladních vozidel.

3.	Obec Velké Chvojno –  zaslala připomínky ze společného jednání s občany, které je podepsáno starostou obce a v posledním bodu č.11 konstatuje, že se část účastníků veřejného projednání přiklání k požadavku posouzení záměru CPI Park Žďárek  v rámci postupu procesu EIA podle zákona č.100/2001 Sb.
Připomínky se týkají odvádění povrchových vod, dimenzování parkovacích ploch a souboru navržených opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů.

Připomínky k bodu B.III.2
Odvádění dešťových vod řeší pouze trasa do Klíšského potoka.
Není ve studii zohledněno přivádění vody do rybníka v k.ú. Žďár (2,5 ha).
Stavební činností v zóně CPI PARK SEVER je nebezpečí narušení jak množství, tak i kvality
vody.
1.	Požadavek je zajistit dostatečnou kvalitu a množství do stávající vodoteče v průběhu a po dokončení výstavby.(příloha - vyjádření ing. Martina Nerudy, Ph.D. z Fakulty životního prostředí Univerzity J.E.Purkyně)
2.	Zajistit investorem odbahnění a využití rybníka v k.ú.Žďár jako dalšího retenčního stupně. Zkušenosti z jarních tání, případně přívalových dešťů ukazují na nízkou retenční schopnost území a dochází k zaplavení komunikace pod obcí Žďár na Klíšském potoce.Stavbou se zrychlí odtok vody z daného území.
3.	Pokud bude svedena voda povodí II propustkem v železničním náspu ze zóny východ, bude nutné upravit odvodňovací příkop až do Klíšského potoka - nebezpečí poškození majetku v chatové zástavbě.

Připomínky k bodu B. III. 4.
Parkovací plochy
Považujeme počet parkovacích míst s ohledem na počet lidí ve směnách (1.800 osob) -
635 parkovacích míst v případě střídání směn za nedostatečné

Připomínky k bodu D.4. Opatření k prevenci vyloučení snížení popřípadě kompenzací nepříznivých vlivů
1.	Požadavek na vybudování ochranného valu o výšce 4 m, osázeného stromy u zóny CPI Park SEVER pod halou označenou „L" směrem k obci Žďár.
  	Násep u železniční trati klesá, včetně zeleně a směrem k obci Žďár je terén otevřený. Za tratí v obci Žďár je plánovaná výstavba RD, je nutné eliminovat nepříznivé vlivy ze stavby a provozu areálu.

2.	Zóna východ, haly E,F,G východním směrem leží za tratí chatová osada s dnes již trvale  žijícími obyvateli. Požadujeme vybudování ochranného valu o výšce 4 m, osázeného stromovou vegetací.
3.	Kompenzovat zhoršené podmínky v této lokalitě vybudováním zdroje pitné vody pro chatovou oblast. 
4.	Uzavřít most ve Žďáru pro kamionovou dopravu.
5.	Snížit prašnost v obci Žďár pokládkou nového povrchu místních komunikací a silnice III/25361 na trase zóna Žďár - Velké Chvojno. 
6.	CPI PARKU ŽĎÁREK bude v souladu s platným územním plánem pouze ekologicky nezávadná výroba a skladovací prostory. 
7.	 Posunout křížení komunikace mezi halou „G" a halou „L" posunutí silnice III. třídy u můstku přes trať směrem k hale „E".
8.	V souladu doplnit uvnitř lokality Žďár vysázenou zelení tak, aby byly odděleny jednotlivé plochy a objekty zástavby. Tento požadavek vychází z limitu využití území změny č. 2 ÚPnSÚ Obce Velké Chvojno.
9.	Kompenzovat zhoršení životního prostředí plynofikací obcí Velké Chvojno, Malé Chvojno a Žďár.
10.	Hodnocení vlivu na krajinu - str. 71 - „Zásah do kulturních charakteristik území" -hodnocení neodpovídá současnému stavu. S návrhem hodnocení, že půjde o změnu kulturní charakteristiky a hodnoty území slabě negativně nesouhlasíme.
11.	Vzhledem k tomu, že část účastníků veřejného projednání považuje zjišťovací řízení za tendenční a neúplné a s výstavbou logistického centra nesouhlasí, přikláníme se k požadavku posouzení záměru CPI PARK ŽĎÁREK v rámci postupu procesu EIA podle zákona 100/2001.

      4.  Magistrát města Ústí nad Labem, odbor životního prostředí – jako dotčený správní úřad ve smyslu § 6 odst.(6) zákona č.100/2001 Sb., sděluje, že k předmětnému záměru má připomínky z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu, kde bude vydávat souhlas s trvalým odnětím půdy ze ZPF podle § 9 odst.5 zákona č.334/1992 Sb., a dále k vodnímu hospodářství, kde připomíná, že ČOV včetně vyústění do Klíšského potoka jsou vodními díly a zdejší odbor je příslušným vodoprávním úřadem pro vydání stavebního povolení a povolení k nakládání s vodami. K ochraně přírody podotýká, že při dodržení podmínek stanovených kapitolou D.4 další připomínky nemá. K odpadovému hospodářství a k výkonu státní správy lesů připomínky nejsou.

 5.  Správa chráněné krajinné oblasti České středohoří – sděluje, že záměr se nachází mimo území CHKO České středohoří. Upozorňuje na skutečnost, že na dotčených pozemcích byl zaznamenán výskyt kriticky ohroženého druhu živočicha dle vyhlášky č.395/1992 Sb. Správa CHKO České středohoří je příslušným orgánem pro vydání výjimky dle § 56 zák.č.114/1992 Sb.

6.  ČIŽP, oblastní inspektorát  Ústí nad Labem – z hlediska zákona č.86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, se jedná o umístění souboru středních spalovacích zdrojů znečišťování ovzduší, kategorizovaných podle § 4 odst.(5), písm.c) tohoto zákona, kterými jsou plynové kotelny o celkovém jmenovitém tepelném výkonu 8330 kW. Celková roční předpokládaná spotřeba zemního plynu bude 1 790 tis.m3. Zdrojem tepla bude 41 automatických teplovodních kotlů 170 infrazářičů s tepelným výkonem max. do 49 kW, které budou instalovány v jednotlivých halách A – L tak, že budou podle § 4 odst.(7) cit. zákona tvořit soubor středních zdrojů. Plynové kotle budou sloužit pro vytápění administrativní části budov a černé infrazářiče pro temperování hal.
      Podle rozptylové studie nedojde ani v součtu s imisním pozadím k překračování imisních limitů v dané lokalitě. Z hlediska ochrany ovzduší je oznámení záměru dostatečné pro posouzení vlivů na životní prostředí.
Po prostudování předloženého oznámení ČIŽP OI Ústí n.L. konstatuje, že nemá k tomuto oznámení z hlediska ochrany ovzduší, vod, přírody a odpadového hospodářství připomínky a nepožaduje, aby záměr byl posuzován dle zákona č.100/2001 Sb. 

7.  KHS Ústeckého kraje, Moskevská 15, Ústí n.L. –  předloženou dokumentací požaduje doplnit v částech Hlukové studie a Rozptylové studie.
      V Hlukové studii je prokázáno, že hluk z provozu areálu nepřekročí hygienické limity stanovené nařízením vlády č.148/2006 Sb., avšak za cenu zbudování ochranného zemního valu až do výše 4m na západní hranici areálu, aby byla chráněna nejbližší obytná zástavba a venkovní prostory staveb v obci Žďárek. Tento protihlukový val je tedy třeba vytvořit jako prvotní akci a pro stavební práce je nezbytné vypracovat plán jednotlivých akcí a nasazování hlučných mechanizmů, aby nedocházelo k překrývání hlučných pracovních operací. Tento harmonogram musí být předložen orgánu ochrany veřejného zdraví. Stavební práce nebudou prováděny v době mezi 21:00 – 7:00 hod. 

      Hluková studie však také neobsahuje současné (stávající) hodnocení hlukové zátěže v lokalitě a to z důvodu nevhodného termínu pro měření hluku z dopravy v době zpracovávání studie (měsíce listopad/prosinec nejsou podle metodiky k měření vhodné). Orgán ochrany veřejného zdraví však považuje provedení měření hluku v lokalitě vzhledem k blízkosti komunikace II/258, I/13 a dálnice D8 za nutné a prioritní. Po zjištění reálného stavu současného lze následně posoudit přírůstek hluku z dopravy do areálu a v areálu spolu se stacionárními zdroji ve vztahu k obytné zástavbě. Rozptylová studie rovněž neobsahuje současné hodnocení imisní zátěže v lokalitě z komunikací         II/258, I/13  dálnice D8 a jejich vliv na řešené území. Hodnoceny jsou liniové zdroje, plošné                    zdroje a bodové zdroje, nikoliv však z hlediska jejich přírůstku k současnému reálnému stavu. Po doplnění výše uvedených skutečností nebude třeba záměr posuzovat dle zákona č.100/2001Sb., ve znění pozdějších předpisů. 

8.   K záměru se dále vyjádřili následující osoby, zástupci veřejnosti, občanská sdružení  nebo     
obecně prospěšné společnosti :  

8.1.	Občanské sdružení pro ekologickou dopravu na Děčínsku (Podpora železnic) – SED, Bezručova 3, 405 02 Děčín

Zaslalo následující vyjádření:
S tímto záměrem nesouhlasíme a po prostudování předmětného materiálu v rámci tohoto vyjádření uplatňuje následující připomínky;
1. I když jde o dopravní logistické centrum, záměr v rozporu s logikou není uvažován ve více variantách umístění, ačkoliv jiné lokality při dálnici D8 (např. na křížení se silnicí 1/15 u Lovosic) by umožnily překládku i se zapojením železnice a navíc vodní dopravy. Dokonce není zvažováno ani s vlečkou, umožňující překládku i na železnici a zpět přímo v uvažované lokalitě, což je zjevně v rozporu s cílem snížit negativní vlivy uskutečněných dopravních
výkonů na životní prostředí a veřejné zdraví, a také v přímém rozporu s vládním dokumentem Dopravní politikou ČR	pro léta 2005 - 2013 (in: http://www.mdcr.cz/NR/rdonlvres/652F57DA-5359-4AC6-AC42-95388FED4032/0/MDCR DPCR20052013_UZweb.pdf), která byla přijata za vlády Jiřího Paroubka - ČSSD; očekáváme proto, že v případě volebního vítězství ČSSD v Ústeckém kraji a pravděpodobných personálních změnách na důležitých postech Krajského úřadu Ústeckého kraje bude konečně zmíněný vládní dokument reflektován!). Jiné varianty umístění (např. u Úžína) by také navíc umožnily využití již zdevastovaných území po těžbě uhlí nebo likvidovaných průmyslových areálech, a uchránily by tak jak ZPF, tak i krajinný ráz (viz též opět Dopravní politika ČR). Považujeme proto předložení záměru a jeho EIA ve více lokalizačních variantách za kategorický imperativ odpovědného posouzení vlivů na životní prostředí a veřejné zdraví, a to bez ohledu na skutečnost, že je umístění údajně v souladu s územním plánem.
2. Oznámení záměru podle zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí, v platném znění, je snad sice formálně úplné a splňuje obsahové náležitosti dle zákona a jeho příloh, v rozporu s účelem zákona a s veřejným zájmem však bagatelizuje negativní vlivy na životní prostředí a veřejné zdraví s cílem záměr zcela zřejmě pomoci prosadit, jak poukážeme v dalších bodech. Degraduje tak celý proces posuzování vlivů na rutinní administrativní záležitost, postrádající podstatu tohoto konání jako výrazu odpovědnosti vůči stávající i dalším generacím uživatelů dotčeného území, podceňuje znalosti a zájem veřejnosti o dění v regionu (už v seznamu použitých zkratek je např. vadně uveden „kysličník siřičitý" jako S03, „chloridy" jako CF, „kysličníky dusíku" jako NO...).
3. Předpokládaná zátěž prostředí a okolních obyvatel z automobilové dopravy je už dnes a bude po dobudování celé dálnice D8 vysoká a výstavbou nejen logistického centra, ale celé průmyslové zóny uvažované v územním plánu se ještě zvýší. Nelze ji bagatelizovat poukazem na vysokou zátěž z provozu dálnice D8, silnice 1/13 a místních komunikací, i kdyby se logistické centrum nestavělo. 1500 nákladních vozidel/24 hodin bude najíždět a sjíždět ve dne i v noci na okolní komunikace, což co do hluku, vibrací a emisí znečišťujících látek do ovzduší nelze srovnávat s „hladkým průjezdem" tranzitu. Ani 500 (noční směna) - 1800 (ranní směna) zaměstnanců se do místa nedostane (v případě zrušení provozu na železniční trati Děčín - Oldřichov u Duchcova, o který podle tohoto listinného důkazu http://www.sho.nazorv.cz/img/galFrancDoJiloveho/hr/sl.jpg již v roce 2006 usilovali krajský a děčínský zastupitel Milan Franc a primátor města Děčína Vladislav Raška, oba z ODS) jinak, než auty, příp. autobusy z okolních obcí, což bude další zátěž navíc. I v této souvislosti se jeví přerušení provozu a uvažovaná likvidace této trati a její nevyužití pro zavlečkování areálu a přenesení části dopravních výkonů centra na železnici jako neprozíravé opatření v rozporu s logikou a veřejným zájmem. Zcela pominuta je nesrovnatelně vyšší bezpečnost železniční dopravy oproti nehodovosti dopravy silniční a tím i výhodnost převedení Části dopravní práce na železnici z hlediska vlivů na lidské zdraví, V této souvislosti odkazujeme nejen na dopis Veřejného ochránce práv pana JUDr. Otakara Motejla, který se vyslovil pro zachování železniční dopravy na trati Č. 132 (viz jeho dopis: http://www.sho.nazory.cz/vyjadreni.htm) ale také na aktuální stanovisko místopředsedy vlády České republiky a ministra životního prostředí pana RNDr. Martina Bursíka (viz jeho dopis: http://wvww.sho.nazorv.cz/dokumenty.htm#konecneBursik). Lze předpokládat negativní dopady nejen pro obyvatele Žďárku, ale i dalších obcí na silniční síti v okolí s nevyřešenou průjezdnou dopravou (zejména vLibouchci, Modré, Jílovém u Děčína a v Děčíně směrem k východu a v Soběchlebech, Srbici a v Teplicích k západu) na mimo zastavěná území těchto obcí nepřeložené silnici 1/13.
4.	Zpracovatel oznámení se spokojil konstatováním, Že ve dne ani v noci nebudou překročeny přídavkem zátěže (k té stávající) novým záměrem hygienické limity pro hluk ve vnějším prostředí. Připouští vysoké hladiny hluku v halách (70 dB) provozem a odvětráváním, ale podceňuje trvalé působení byť podlimitního hluku spolu shlukovým
pozadím hluku z dálnice a budoucích okolních dalších zdrojů hluku z celé průmyslové zóny.
5.	Totéž se týká emisí škodlivin do ovzduší, kde se navíc nepříznivě projeví „komínový efekt" sedla mezi Krušnými horami a Českým středohořím, kam je záměr umístěn, při dálkovém přenosu škodlivin ze Severočeské hnědouhelné pánve při převládajícím severozápadním a západním proudění vzdušných mas po většinu roku, dotující „pozadí" znečištění ovzduší zejména prachem, v nepříznivých (inverzních) klimatických situacích i S02, NOx, CxHy, benzo(a)pyrenem, CO.
6.	Podceněno je i synergické a kumulativní působení těchto negativních faktorů v čase na
lidské zdraví i biotu (viz např. nový průmyslový objekt Rigips západněji od lokality).
7.	Hrubě podceněn je negativní vliv záměru na přírodu a krajina, na krajinný ráz.
Poukazovat na to, že byl krajinný ráz již v dávnější minulosti narušen zejména zemědělskou rostlinnou i živočišnou velkovýrobou a v poslední době stavbou dálnice D8 a dalšími stavbami v okolí, že nejsou vážněji dotčeny zájmy ochrany přírody a krajiny, protože pozemky určené pro záměr nespadají do CHKO České středohoří, pouze s ním sousedí, je pokrytecké a zavádějící. Dochází k obrovskému záboru ZPF, byť ve III. a IV. třídě ochrany dle BPEJ, k záboru mokřadu s výskytem chráněných druhů. Dochází rozsahem zpevněných a zastavěných ploch k rozkolísání odtoku srážek z území a průtoků v málo vodném Klíšském potoku, který již dnes za povodní působí problémy v úseku protékajícím Ústím nad Labem. Navrhované retenční nádrže mohou problém zmírnit, nikoliv však odstranit zejména při přívalových a déle trvajících srážkách, které lze s přicházejícími klimatickými změnami očekávat stále častěji. Dochází také k další fragmentaci zdejší krajiny a k narušení zatím ucelené honitby. Jsme jako místní znalci přesvědčeni, že sedlo mezi Krušnými horami a Děčínským Sněžníkem na jedné straně a Českým středohořím na druhé bylo v těchto místech přes extenzivní zemědělské využívání dosud hodnotnou krajinnou partií. Na rozdíl od zástavby uvažovaným záměrem odstranění prvků ÚSES v minulosti nebyl nevratný počin, který by se nedal opět napravit. Výstavbou značného počtu velkých hal areálu a vysokým protihlukovým valem bude do krajinného rázu sedla vneseno daleko větší měřítko objektů průmyslového charakteru, přesahující i kritizované měřítko objektů živočišné výroby. Obrázek 2 z oznámení je dostatečně výmluvný jak v popisu krásy stávajícího krajinného rázu, tak dopadů záměru. Jsme nadále přesvědčeni, že takové areály patří v Severních Čechách na plochy „brownfields", např. bývalého dolu 5. květen u Úžína, ne do dosud málo poškozené krajiny na úpatí Přírodního parku Východní Krušné hory a na hranici CHKO České středohoří. Prezentovat záměr dokonce jako „obohacení krajinného rázu“ (viz kapitola D.1.2. oznámení) je výsměch!!!
8.	V oznámení se konstatuje, že záměr v území nemá vliv na žádné památkové objekty ani archeologická naleziště. Přitom v blízkosti se nacházejí bitevní pole napoleonských válek z počátku 19. století s památníky všech zde bojujících monarchií a nálezy z tábořišť vojsk ani z vlastních bitev nelze bezpečně vyloučit ani v Širším okolí.
9.	Splaškové vody z areálu budou čištěny v ČOV, z níž odtok vyčištěných vod je navržen výpusti do Klíšského potoka. Lze vyjádřit pochybnost, zda při zátěži, představované v denní směně až 1800 zaměstnanců, bude i při minimálních průtocích vyhovovat voda pod výpustí limitům přípustného znečištění a hygienickým normám. Voda se přitom poproudně používá mj. i k zálivce na zahrádkách v severní částí města Ústí n. L. Oznámení se zabývá jen parametry vlastní navrhované čistírny, nikoliv vlivem na tok. Vlivy na případné přívalové vody se zabývá jen pro vlastní potřebu, nikoliv v synergickém působení s vodami z ostatních zastavěných a zpevněných ploch celé uvažované průmyslové zóny. Také na tyto aspekty se musí dokumentace EIA více zaměřit.
10.	V popisu stávajícího využití území se poukazuje na nízkou kvalitu ZPF, která způsobuje, že v posledních letech není využíván. Záměr výstavby logistického centra pak je uváděn jako nabízející se možnost zhodnocení potenciálu tohoto území. Přitom právě svými vlastnostmi ZPF odpovídá nastupujícímu trendu pěstování energetických plodin nebo rychle rostoucích dřevin, což by přinejmenším zčásti obnovilo i existenci a funkčnost prvků ÚSES,
odstraněných dřívějším hospodařením na zcelených lánech". Zástavba tedy není jediným možným zhodnocením pozemků a už vůbec ne nejvhodnějším.
11. Při popisu hydrologické situace není zmíněno riziko ropných havárií pro podzemní i povrchové vody způsobené zvýšenou silniční dopravou mimo dosah opatření k záchytu instalovaných v areálu, ačkoliv nepochybně existuje. Jde přitom o zdrojovou oblast vod pro podhůří, byť jen lokálního významu.
12.	Velmi odvážné je tvrzení zpracovatele oznámení, že chráněný biotop mokřadu v části území areálu nebude ovlivněn, protože není zastavován.
13.	Ačkoliv sedlo mezi Krušnými horami a Českým středohořím v popisované lokalitě nepatří k významným krajinným prvkům taxativně vyjmenovaným v § 12 zákona č. 114/1992 Sb„ o ochraně přírody a krajiny, v platném zněmí, ani nebylo jako významný krajinný prvek vyhlášeno příslušným orgánem ochrany přírody a krajiny, mnozí obyvatelé území i jeho návštěvníci jej za neformální významný krajinný prvek považují, jako ostatně celý donedávna neporušený a nezastavěný pás bývalých polností, luk a pastvin severně od silnice 1/13 pod Krušnými horami mezi Libouchcem a Teplicemi. Scénická hodnota tohoto krajinného segmentu byla zatím narušena jen závodem Rigips a estakádou dálnice D8. Záměr obsažený v oznámení lze ovšem povazovat za „začátek konce" i zbytku této kvality. Z tohoto hlediska lze však považovat za vadný celý územní plán Libouchec - Velké Chvojno, situující sem nevhodnou průmyslovou zónu a znehodnocující tuto krajinu namísto využívání četných severočeských „brownfields" (viz http://www.env.cz/AIS/web.nsfpages/brownfields'). Proto se nelze ztotožnit se závěrem obsaženým v bodě D.2.6 oznámení.
Závěr:
Záměr předložený do zjišťovacího řízení považujeme pro danou lokalitu za velmi kontroverzní. Oznámení sice formálně naplňuje požadavky předpisů, ale vykazuje zároveň značné obsahové nedostatky z hlediska účelu zjišťovacího řízení a smyslu posuzování vlivů na životní prostředí a veřejné zdrávi. Zejména je třeba trvat na předložení dalších lokalizačních variant, umožňujících spolupracovat lépe i s jinými druhy dopravy, než je doprava silniční, na důsledném posouzeni všech vlivů na složky prostředí a veřejné zdraví, vč. vlivů synergických a kumulativních se stávající zátěží (pozadím) a s dalšími plánovanými záměry v okolí. Podstatně větší váhu pak přisoudit smyslu dopravní logistiky k racionální dělbě dopravní práce, a to v kontextu navržené lokalizace se záměrem zrušení trati Děčín - Oldřichov u Duchcova. který by měl být i s ohledem na tento záměr opuštěn a trať vrácena do provozu, vč. nákladního, přičemž logistické centrum by mělo mít i vlečku a možnost překládky železnice-silnice. Naprosto nezbytnou související investicí, pokud bude záměr přes všechny výhrady uskutečněn v této lokalitě, by měla být jižní (nejlépe ..Malšovická") přeložka silnice 1/13 mimo zastavěná území měst a obcí Děčín, Jílové, Modrá a Libouchec která silnici přivádí právě do mimoúrovňové křižovatky Knínice.
Tyto připomínky považujeme za zásadní. Žádáme, aby se jimi příslušné orgány péče o životní prostředí i pro územní plánování a stavební řád odpovědně zabývaly a nepřipustily jeho přípravu a realizaci bez ošetřeni zde naznačených územních, věcných i časových souvislostí, jak ostatně požaduje zákon č. 100/2001 Sb... v platném znění ve svých úvodních ustanoveních.

8.2.	Tomáš Holada, Žďár, tomas.hol@seznam.cz

Zaslal následující vyjádření:

1) Dojde k radikálnímu zvýšení intenzity dopravy (je uváděn pohyb 1500 nákladních
aut + doprava 3300 zaměstnanců/ to vše za 24hodin)
Hodnoty uváděné ve studii pochází z roku 2005 a jak víme od té doby se intenzita znatelně zvedla.
Navrhuji aktualizovat všechny parametry ve studii o data kdy již byl v provozu nový úsek D8. (hlavně co se týče intenzity dopravy, únosnosti a kapacity silnic a způsobeného hluku)
2) Ve studii se uvádí denní maximální potřeba pitné vody 247m3/den, ale na oficiálních stránkách krajského úřadu Ústeckého kraje:
http://www.kr-usteckv.cz/investor/prum_zony/usti/zdarek/index.php?action=technic
v databázi průmyslový zón se píše o zóně Žďárek cituji: pitná voda - možnost napojení na vodovodní řad Ústí nad Labem - Ostrov DN 300 o vydatnosti 6 l/s. Nedojde v této oblasti k významným poklesům či dokonce ztrátám tlaku ve vodovodním řadu při spotřebě více jak poloviny vydatnosti? Navrhuji aby si investor vybudoval vlastní nezávislý podzemní zdroj pitné vody.
3) Ve studii uvedená ČOV typu AS-VARIOcomp je vyráběna maximálně pro 350 ekvivalentních obyvatel. V lokalitě bude však pracovat ve třech směnách až 3300 osob (denní směna = až 1800osob). Jakou skutečnou kapacitu bude mít zamýšlená ČOV?
4) Zvýšení odtoku povrchových vod z celé plochy se podle studie zvýší až na šestinásobek současné hodnoty. Tato dešťová voda společně s odpadní vodou z ČOV je zaústěna do Klíšského potoka a poté musí protéct pod železniční tratí a do rybníka a přes celé údolí v chatové oblasti podél potoka. Jak bude zaručeno bezchybné ovládání retenčních nádrží s vyloučením lidského faktoru hlavně v kritickém čase přívalových srážek?
5) Budou se konat v obci Žďár nějaké vyplývající investice (kompenzace od investora) v podobě nových povrchů silnic, budování kanalizace s čov nebo plynofikace atd.? Myslím, že za to vše si určitě obec něco zaslouží.
6) Když jsem viděl dispoziční situaci rozmístění projektu tak jsem zvědav jak bude posílena (co do nosnosti) a rozšířena současná silniční odbočka do obce Žďár v úseku mezi viaduktem a obchvatem Žďárku tak aby obousměrně mohli jezdit kamiony s nákladem až 40t. Navrhuji dále umístit před viadukt jasnou dopravní značku s max. nosností a dále pak značku zákaz vjezdu vozidel nad 10t.

8.3.	OS Středohoří Sobě, Jiří Šedivý, místopředseda, Božtěšická 21,400 01 Ústí n.L.

Zaslalo následující vyjádření:
1)  Výstavbou CPI PARK Žďárek dojde k zastavění přirozené zemědělské plochy v sedle mezi Českým středohořím, Krušnými horami a Labskými pískovci (oblast Tiských stěn a Děčínského Sněžníku). Tím dojde k nevratnému narušení současného přírodního rázu krajiny. K výstavbě průmyslových areálů se při dálnici D8 nachází v blízkém okolí mnohem vhodnější lokality a to v úseku od Trmic po Varvažov, kde je současný charakter krajiny těžce poznamenaných těžbou a průmyslem. V souvislosti s tím jde záměr vybudovat CPI PARK Žďárek zcela proti zdravému rozumu. Naše země tak zcela zbytečně přijde o jedno přírodní zákoutí, zatímco nedaleko odsud se nabízí mnohem vhodnější lokality, kde není z hlediska krajiny co zkazit.
2)	Záměru vybudovat CPI PARK Žďárek je také zcela podřízena argumentace v předložené dokumentaci tohoto projektu, která hodnotí vliv na životní prostředí (zejména v hodnocení vlivu stavby na krajinný ráz). Konkrétně se to projevuje v níže uvedených bodech:
a)          str.17
Většinu sledované plochy zaujímají suchá stanoviště s velkým zastoupením plevelných druhů. Na posuzovaném území se nachází v menší či větší míře ruderální porost, neboť zájmové území -zemědělská půda -již v současné době neslouží svému původnímu účelu.
Připomínka o.s. Středohoří Sobě:
To proto, že majitel pozemku zde má zcela jiný záměr než hospodařit.
b)        str. 57
Přírodní hodnota území je poměrně nízká. Je zde patrný silný vliv zemědělství...
Připomínka o.s. Středohoří Sobě:
Přírodní hodnota území je nesrovnatelně vyšší než 3,5 km vzdálená oblast bývalého velkolomu A. Zápotocký v oblasti Varvažov - Užín, která se skládá z odkališť, výsypek, a dalších industriálních objektů. Dálnice D8 vede v těsném sousedství této oblasti.
c)	        str. 57
Uzemí MKR 1 je řídce osídleno, nepočetné obyvatelstvo žije v několika malých sídlech, převážně vesnického charakteru, propojených vzájemně sítí silnic III. třídy...
Připomínka o.s. Středohoří Sobě:
Navrhovaná stavba zapadne mnohem lépe do industriální příměstské krajiny. Její situování
mezi drobná venkovská sídla zcela naruší zdejší sídelní charakter.

d)  	str. 58 -59
V území převažují kulturní dominanty technického charakteru. Vliv těchto dominant na krajinu je negativní, Kulturní dominanty:
-	Skládka sodárenských kalů a dalšího nebezpečného odpadu u Chuderovce (má tvar hřebenovité vyvýšeniny o značné relativní výšce; provedena sanace a rekultivace, postupné začleňování do přírodního prostředí)
-	telekomunikační věž (25m) Mnichov
-	zemědělský areál Lipová, zemědělský areál Luční Chvqjno, zemědělský areál Malé Chvojno, zemědělský areál Slavošov, zemědělské areály Velké Chvojno
Hospodářské činnosti, tzn. v minulosti intenzivní zemědělské využívání krajiny potlačilo do velké míry přírodního prostředí. Tím došlo k narušení harmonických vztahů v krajině. Přítomnost silně negativně působících antropogenních prvků toto narušení ještě zvyšuje. Těmito prvky jsou především halové objekty a senážní věže zemědělských areálů, skládka sodárenských kalů, zbytky lanovky, telekomunikační věž RadioMobil (25m) na vyvýšenině při z. okraji zástavby Mnichova.
Kulturní dominanty:
-	těleso dálnice D8: most před vjezdem do tunelu, přemostění a vjezdem do tunelu
-	silnice 1/13
-	základnová stanice mobilních operátorů na vrcholu Nakléřovské výšiny
Členitý, výrazný reliéf a rozsáhlé pokrytí svahů lesními porosty v kontrastu se zemědělsky využívanou krajinou s nevýrazným reliéfem významně zvyšují estetickou hodnotu území. Tato je pak v níže položených částech narušena zemědělským využitím nezalesněných ploch. Dalším krajinným prvkem narušujícím estetickou hodnotu území je těleso dálnice D8. Tento antropogenní prvek působí negativně především na harmonické vztahy v krajině. Harmonické měřítko není tímto dílem významně narušeno. Důvodem je značná velikost jednotlivých krajinných prvků v krajinné matrici.

Připomínka o.s. Středohoří Sobě:
Skládka sodárenských kalů a dalšího nebezpečného odpadu u Chuderovce je rekultivovaná, krajinný ráz vůbec nenarušuje a s uvažovaným areálem CPI Parku vizuálně vůbec nesouvisí. Její uvedení zde je čistě účelové. Zemědělské areály jsou stejně jako dnes telekomunikační věže běžnou součástí venkovské krajiny. Nejvíce v této pasáži však zaujme hodnocení, že tím zde ... došlo k narušení harmonických vztahů v krajině. Na tomto místě musíme opět upozornit, že v porovnání s 3,5 km vzdálenou oblastí bývalého velkolomu A. Zápotocký zde harmonické vztahy v krajině nadále výborně fungují. Mezi kulturními dominantami, tak jak je chápe obyčejný člověk, zde chybí turisticky významné oblasti Tiských stěn a rozhledny na Děčínském Sněžníku. 

e) 	str. 71-75
Připomínka o.s. Středohoří Sobě:
V kapitole D.2.6 hodnotí autor předkládaného záměru Vlivy na krajinu včetně ovlivnění krajinného rázu v podobném duchu, jako uvádíme v předešlém bodě (e), kdy se snaží za každou cenu snížit hodnotu volné krajiny v nejvyšším sedle mezi CHKO České středohoří a Krušnými horami. Přestože v některých bodech uvádí že, vliv bude středně silný - negativní, dochází na závěr k "překvapivému" hodnocení, že navrhovaný záměr bude představovat středně významný zásah do některých podstatných hodnot krajinného rázu a tím nedojde k podstatnému snížení a změně krajinného rázu, resp. k narušení krajinného rázu dle § 88 odst. 2pism. a) zákona č. 114/1992 Sb.
3)  Vzhledem k velikosti plochy (dosud zatravněné, kde docházelo převážně k vsakování dešťové vody), ze které budou odpadní a dešťové vody sváděny do Klíšského potoka (několik desítek hektarů střech a zpevněných ploch), dojde zřejmě k významnému lokálnímu narušení vodního režimu krajiny. Důsledkem může být lokální deficit zásob podzemní vody a narušení vodního režimu v Klíšském potoce, zejména zvýšené riziko vzniku či zhoršení průběhu povodní. Z tohoto důvodu požadujeme, aby záležitost posoudil v odborném posudku hydrogeolog.
Závěr
Občanské sdružení Středohoří Sobě nesouhlasí ze závěry předkládaného záměru, s tím že nedojde k podstatnému snížení a změně krajinného rázu, resp. k narušení krajinného rázu dle § 88 odst. 2 písm. a) zákona č. 114/1992 Sb. Z výše uvedených důvodů (body 1+2) považujeme předkládaný záměr za neobjektivní a účelově zpracovaný jeho autory tak, aby doložili, že lokalita uvažované stavby je z krajinného hlediska zcela bezcenná a nehodí se než k průmyslové zástavbě. Každý, kdo toto místo zná, ví, že opak je pravdou. V našem, už dosti zdevastovaném kraji tak zbytečně zmizí další kus volné krajiny, zatímco se v těsném sousedství nachází mnohem vhodnější lokality industriálního charakteru.
Umístění stavby průmyslového areálu do venkovské a zemědělské krajiny nelze naprosto sladit s trvale udržitelným rozvojem společnosti ve smyslu §1 odst. 3 tohoto zákona, proto požadujeme, aby příslušný úřad v souladu §7 odst. 5 tohoto zákona navrhl oznamovateli zpracování varianty záměru lišící se umístěním tohoto záměru, a to umístěním do krajiny charakterizovatelné jako průmyslové (například do již zmíněné nedaleké oblasti bývalého velkolomu A. Zápotocký - bývalý areál Palivového kombinátu Užín).

8.4.	Ing.Rudolf Vrabec, Děčín XXI, Horní Oldřichov, V aleji 130/30, 405 02 Děčín

Zaslal následující vyjádření:

1. Část B.I.5. Zdůvodnění potřeby záměru
Zde je zkreslujícím způsobem popsáno směřování dopravy, které vede k naprosto mylné představě o dopravní intenzitě. Zboží, přivezené z a na dálnici D8 nepředstavuje přerušení pohybu po dálnici, ale prakticky všechno musí být přivezeno i odvezeno po silnici 1/13, která je pro smysl záměru klíčová.
Po silnici 1/13 tedy bude přepravováno 100 % uvedeného dopravního objemu.
2. Část B.II.4. Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu
Uváděné rozdělení do směrů dopravy nezahrnuje dopravu předcházející -svoz a následující - rozvoz. Zboží, přivezené po dálnici „nepřenocuje" ve skladu, aby dále pokračovalo po dálnici. Bude rozvezeno po 1/13. Zboží odvezené po dálnici musí být předtím přivezeno po 1/13.
Silnice 1/13 bude tak plně zatížena provozem logistického centra. To představuje základní problém v situaci, kdy současné dopravní zatížení této silnice je neúnosné pro celý průběh stávající silnice městy Libouchec, Jílové a Děčín. Diskutované projekty pouze předstírají řešení a v případě Děčína jsou nesmyslné.
Součástí oznamovaného záměru by mělo být i perspektivní příčné propojení východ - západ, které dopravní potřeby logistického centra plně zajistí i v integraci s potřebami navazujících zón (Krupka, přístav Děčín, včetně dalšího rozšiřování CPI apod.).
V záměru není zmiňována možnost železniční dopravy, která by zejména s propojením tratě 132 a 130, jehož realizace je součástí platného územního plánu Ústeckého kraje určitě znamenala kvalitativně cenné řešení. Pro uchování této možnosti a zachování její potenciality by měly být uloženy konkrétní podmínky stavebních řešení.
3. Část B.III.4. Hluk, vibrace, záření
Naprosto chybně a neodborně je stanovena výchozí dopravní intenzita podle vypočtených hodnot z měření 2005. Změna dopravní situace v roce 2006, zprovoznění úseku D8 a podmínky stanovené metodickým pokynem pro výpočet hluku použití takového zjednodušení vylučují.
Je nutné přepracování posudků škodlivých vlivů a to nejen hluku. Musí zahrnout celý průběh přilehlými městy Libouchec, Jílové a Děčín.
K uváděným 1 086 nákladním autům v roce 2005 přibude slibovaných 1 500 provozem CPI a určitě napojení na dálnici přináší dalších nejméně 1 000. To je trojnásobné zvýšení zátěže pro zdraví dotčených občanů.
Rozhodnutí - schválení výstavby a provozu logistického centra znamená převzetí plné odpovědnosti za všechny důsledky, které jsou již dnes známé a předvídatelné.

8.5.	Jan Kubí, Žďár 53, 400 02 Velké Chvojno

Zaslal následující vyjádření:
Požaduji, aby rozhodovací orgán" Závěru zjišťovacího řízení k záměru CPI PARK Žďárek" trval na posouzení záměru CPI PARK Žďárek, v rámci dalšího postupu procesu ELA, podle zákona 100/2001 sb. a uložil zpracování nové objektivní dokumentace se zpracováním vznesených připomínek.
Zdůvodněni;
Při důkladném seznámení se s dokumentací k oznámení CPI PARK Žďárek jsem došel k názoru, že vedený CPI PARK může mít velice negativní vliv na životní prostředí, bezpečí obyvatel trvale žijících u Klíšského potoka a ohrožení jejich majetku. Jelikož žiji v rodinném domku na břehu zmíněného potoka, mám s tímto velkou zkušenost. V době dešťů, tání, či přívalových dešťů dochází k naplnění průtočnosti potoka na kraji obce Žďár a v zmíněné obci. Mostek nestačí propouštět přivedenou vodu a to se kumuluje před mosty a zatápí pravidelně pozemky při vodním toku. Voda nám zatápí zahrady, dvory a občas i části našich nemovitostí ( sklepy a vedlejší stavby, jako jsou garáže a dílna). Po změně územního plánu schváleného obcí vyrostou u potoka další 3 domy, které budou ohroženy zvýšeným přítokem vody z uvedeného CPI PARKU. V současnosti se velké množství vody stačí vsáknout do půdy budoucího CPI PARKU. Po zaasfaltování a zastavění, tak velké plochy jakou CPI PARK, je již k tomuto vsakování docházet nebude a voda bude přivedena do zmíněného potoka, který nebude schopen ji odvést, aniž by došlo k ohrožení životů, majetku a životního prostředí po proudu potoka. Ropné látky unikající z automobilů a manipulační techniky, budou splaveny do rybníka, který je chovný a do potoka, kde v současné době žijí i pstruzi. Přečištění v ČOV není 100%.
Navrhuji proto provedení řádné studie a změnu záměru vypouštět vodu do Klíšského potoka před rybníkem, ale provést její přesměrování do Klíšského potoka, až za chatovou osadou v k.ú. Žďár, nebo zvýšit průtočnost obou mostků výstavbou větších a provést ochranná opatření na březích potoka, tak aby nedocházelo k zaplavování k pozemků a nemovitostí.
Dále si myslím, že uvedené odstavné parkoviště v těsné blízkosti drážního tělesa zhorší kvalitu ovzduší v obci a chatové osadě. Toto parkoviště je v nejbližší možné vzdálenosti od obce. Byla by vhodnější na opačném konci CPI PARKU u komunikace č. 13. Postávající, popojíždějící kamiony rozhodně zhorší kvalitu ovzduší v obci. Sami dobře znáte jek takové startování kamionů vypadá. Dále navrhovaná křižovatka za mostkem železnice je z mého hlediska nevhodně umístěna i z bezpečnostního hlediska. Z těchto důvodů trvám na provedení El A. Tento názor zastávají i další občané Žďáru.

8.6.	Jiřina Bischoffiová, Luční Chvojno 43 (kontaktní adresa), podepsáno dalšími 9 občany

Zaslala následující vyjádření:

- 	Připomínka č.1 - Požadujeme, aby rozhodovací orgán v „Závěru zjišťovacího
řízení k záměru CPI PARK Žďárek" trval na   posouzení záměru CPI PARK Zďárek v rámci dalšího postupu procesu EIA podle zákona 100/2001 Sb. a uložil zpracování nové, objektivní dokumentace se zapracováním vznesených připomínek.
Zdůvodnění: Záměr CPI PARK Žďárek je zařazen v Il.kategorii podle zákona 100/2001 Sb. Úkolem zjišťovacího řízení je mimo jiné zjistit, zda vlivy záměru na životní prostředí mohou být tak závazné, že je nutné jejich posouzení v rámci dalšího postupu EIA.
Podrobně jsme  se seznámili s dokumentací k Oznámení CPI PARK Žďárek. V této dokumentaci se vyskytují podle našeho názoru některé nedostatky, na které je třeba upozornit:
-	na str. 7 v kapitole Kapacita zaměřuje specifikován počet parkovacích stání:
420 parkovacích stání pro sklady
215 parkovacích stání pro administrativu
V záměru se uvádí maximalní frekvence provozu 1500 nákladních aut průběhu 24 hodin /350 dní v roce/, počet zaměstnanců /maximální/je uváděn 3300 osob rozložených do tří směn, přičemž největší počet zaměstnanců se logicky počítá v I. směně a to 1350 ve skladech a 450 v administrativě. Z těchto údajů vyplývá, že počet parkovacích míst v areálu, jak pro nákladní automobily, tak i pro osobní automobily zaměstnanců je naprosto nedostačující.
Možným a pravděpodobným důsledkem bude jednak kumulace čekajících nákladních automobilů při silnici 1/13 při hlavním vjezdu do areálu. Dalším důsledkem pravděpodobně bude odstavování osobních automobilů v obcích Žďárek a Žďár / možná i čekajících nákladních automobilů/ co bude mít jistě značný negativní vliv jednak na stav životního prostředí ve zmiňovaných obcích a jednak na kvalitu a pohodu bydlení v těchto obcích.
-	Připomínka č. 2 - Navrhujeme, aby dokumentace byla doplněna o rozšířeni
parkovacích míst, jak pro zaměstnance na počet 1000 parkovacích míst pro osobní vozidla, dále pak o záchytné parkoviště nákladních automobilů, které budou čekat na uvolnění parkovacích míst v areálu logistického centra.
-	Připomínka Č. 3 - Navrhujeme, aby v dokumentaci EIA, kterou požadujeme zpracovat byla zmíněna možnost využití vlakové dopravy a znovu obnovení provozu na trati č. 13, která prochází tímto územím, a kterou by mohli využívat zaměstnanci z Děčína a Teplic k přepravě do zaměstnání.
-	Připomínka č. 4 - V době výstavby kruhových objezdů se dá předpokládat výrazně zvýšený provoz dopravy přes ostatní obce chvojenska /Malé Chvojno, Velké Chvojno, Luční Chvojno, Arnultovice, směrem na Severní Terasu přes Chuderovec, nebo Neznabohy /tak jak s tím máme zkušenost, když byly prováděny úpravy silnice 13 kolem Žďárku v souvislosti s budováním dálnice. Doprava tou dobou byla přes obce chvojenska téměř neúnosná. Je třeba včas si toto nebezpečí uvědomit a v dokumentaci EIA, kterou navrhujeme zpracovat zmínit i tento zásah do dopravní situace v našich obcích a navrhnout případná opatření ke zmírnění negativních vlivů. Zároveň je třeba upozornit na neutěšený stav silnic III. třídy, procházejících obcemi chvojenska. Zvýšená doprava bude znamenat další výtluky.
-	Připomínka č. 5 - na str. 13 v kapitole „Kanalizace" je uvedeno, že odpadní voda přečištěná v čističce a dešťová voda bude odváděna přes retenční nádrže do vodoteče Klíšského potoka. V exponovaném období velkého tání, nebo přívalových dešťů bývá koryto potoka rozvodněno i v místech zástavby v obci Zďár i v chatové osadě, která se nachází v údolí Klíšského potoka. Zvýšením průtoku vody z retenčních nádrží z areálu Park Žďárek se pravděpodobně nebezpečí rozvodnění a vylití vody z koryta potoka zvýší. V dokumentaci by mělo být uvedeno účinné opatření, aby se možnost tohoto jevu co nejméně minimalizovala.
-	Připomínka č. 6 - Hluková studie - hluková studie je provedena matematickým modelem a vztažena k údajům provozu na pozemních komunikacích z roku 2005. Od tohoto data se podstatně změnila hustota silničního provozu (celorepublikový nárůst počtu aut, zahájení výroby v průmyslové zóně Srbice-Krupka a s tím spojený nárůst přepravy) i hustota samotné komunikační sítě ( otevření dálnice). Požadujeme nová měření a aktualizaci hlukové studie po ukončení každé etapy výstavby. Jako preventivní opatření bez ohledu na výsledky aktualizace požadujme dostatečný pás ochranné zeleně, případně protihlukovou stěnu či val.
-	Připomínka č. 7 - ČOV - požadavek technologie čištění odpadních vod, která co nejvíce omezí zápach tohoto zařízení a dostatečně vyčistí odpadní vody. Požadujeme možnost přípojení kanalizace z obce Žďár, na tuto ČOV.
Připomínka č. 8 - Přesné vymezení účelu a způsobu používání areálu v dokumentaci záměru - zabránit, aby zde nebyly skladovány látky toxické, nebezpečný odpad, látky zapáchající,..., apod.

-	Připomínka č. 9 -Plyn a ostatní média - požadujeme zavedení plynové přípojky do obce Žďár, bez ohledu na závazné připojení se k tomuto médiu. Požadujeme záruky, že nedojde ke zhoršení odběrů pitné vody ani elektrické energie, že nebude docházet k výpadkům dodávek těchto médií z důvodu zvýšených odběrů v CPI parku Žďárek.
-	Připomínka ě. 10 -na str. 57 je uvedeno v kapitole „Krajina, krajinný ráz" hodnocení oblasti MKR1, což je vymezená oblast chvojenska/chvojenských obcí/. Toto hodnocení se nám jeví, jako účelové a neodpovídající skutečností. Uvádí se zde : „ Území MKR1 je řídce osídleno, nepočetné obyvatelstvo žije v několika malých sídlech převážně vesnického charakteru, propojené vzájemně sítí silnic III.třídy.... Zástavba sídel postrádá architektonicky hodnotnější objekty. Stav stavebního fondu je v průměru velmi zanedbaný, místy havarijní až demoličního rázu. V zástavbě sídel bývají proluky po odstraněných zchátralých stavbách". Toto tvrzení vyvolává dojem, že existence velkého logistického centra krajinný ráz tohoto /našeho/ území vlastně ani tolik nenaruší. S takovým hodnocením našeho území musíme zásadně nesouhlasit. Obec Velké Chvojno schválila řadu změn územního plánu k určení nových lokalit na výstavbu rodinných domů ve všech obcích chvojenska a zejména ve Zdáni, který bude záměrem nejvíc z našich obcí zasažen. Některé nové domy již byly postaveny a mnoho starých domů bylo opraveno. Obyvatelé se svoje domky a zahrady snaží dobře udržovat v rámci možností, které mají. Podle minulých změn ÚP Je rozšířeno zastavitelné území Žďáru o 9 domů a další změna na 3 RD právě probíhá. Oblast chvojenska patří k vyhledávaným lokalitám a počet obyvatel se v průběhu let zvýšil. Zmíněný záměr výrazně sníží atraktivitu oblasti zejména obce Žďár a jeho krásného okolí i ostatních chvojenských obcí. Vůbec v předložené dokumentaci záměru není zhodnocen dopad na chatovou osadu, která se nachází v bezprostřední blízkosti za tratí na katastru Žďáru. Je možné, že majitelé chat vůbec netuší, o rozsahu tohoto záměru.. Výstavba rekreačních chat byla v této lokalitě před lety řádně povolena. Celé „rekreační" území se záměrem úplně znehodnotí.
Všechny výše uvedené připomínky nás vedou k názoru, že dokumentace záměru CPI PARK ZĎÁR je nedostatečná, účelová a nekompletní a proto jak je uvedeno v úvodu, je třeba termín výstavby odložil do vypracování a posouzení v rámci EIA, která bude zpracována s ohledem na naše připomínky. 

8.7.	Ivana Galbavá, Luční Chvojno 25, 400 02 Ústí n.L.

Zaslala následující vyjádření:

Domnívám se, Že takovýto záměr bude výrazně znehodnocovat naše životní prostředí a hlavně také krajinný ráz naší oblasti. Záměr má být realizován na samé hranici CHKO České Středohoří a přesto, že je údajně v souladu s Územním plánem s tímto záměrem nesouhlasím.

8.8.	Bohuslav Bischoffi, Luční Chvojno 43, 400 02 Ústí n.L.

Zaslal následující vyjádření:

S vybudováním Logistického centra podle Záměru CPI PARK Žďárek, který byl zveřejněn v rámci zahájení zjišťovacího řízení, jako občan Obce Velké Chvojno - zásadné nesouhlasím.
Domnívám se, že při dálnici, směrem na Ústí n. L. v oblasti okolo bývalé Tlakové plynárny Užín jsou daleko příhodnější lokality kde by bylo možné takový záměr realizovat.
Chápu, že pokud byla zastupitelstvem obce/bohužel/ schválena Změna ÚP na průmyslovou zónu má zájem vlastník pozemků/podle zveřejněné dokumentace Družstvo Land Praha/ tyto pozemky zhodnotit. Ovšem záměr takového rozsahu významně poškodí podle mého názoru krajinný ráz a negativně ovlivní stav životního prostředí v této oblasti.
8.9.	Věra Pěkná, Žďár 29, 400 02 Ústí n.L.., pekna.vera@volny.cz 

Zaslala následující vyjádření:

Nesouhlasím a důrazně protestuji proti této obrovské stavbě v těsné blízkosti mého trvalého bydliště Žďár 29, která má vyrůst pouhých 300 metrů od domu, kde žiji se svými dětmi a vnoučaty.
Důvody: Stavba obrovsky změní a zatíží životní prostředí.
V blízkém okolí mého bydliště žijí červené ještěrky, ježci, mnoho vzácných ptáků. Vůbec si nedovedu představit, že budeme nuceni dýchat zplodiny z mechanizace strojů realizujících tak obrovskou stavbu a její následný provoz.
Žádám proto o zpracování dokumentace ElA k tomuto záměru a velmi důslednému uvážení.

8.10.	Občanské sdružení Zdravé Ústí, Vladimír Růžička, člen rady, Ostrčilova 400 01 Ústí n.L.

Zaslalo následující vyjádření:

Potřeba realizace záměru je v "oznámení" zdůvodňována několika argumenty, které ovšem považujeme za nedostatečné, resp. jen zástupné. Tak např. poloha dané lokality, "výhodná z hlediska dopravního napojení", může být nanejvýš argumentem, podpůrným -  nemůžeme však (údajnou) potřebu záměru zdůvodnit, rozhodující je samotný charakter (potřebnost) zamýšlené stavby - nikoli tedy dopravní dostupnost lokality. Dalším z argumentů pak má být ta skutečnost, že dané území  je součástí zemědělského půdního fondu. Toto je ovsem (naopak) argument hovořící proti výstavbě! (A   to tím spíše, že lokalita není v poslední době zemědělsky využívána, což vytváří podmínky příznivé pro zdejší ekosystémy). Ani skutečnost, že záměr "je v souladu s územním plánem", ještě není argumentem pro výstavbu logistického centra. (Soulad s územním plánem je podmínkou nutnou, nikoli však postačující*)
Zdůvodnění potřeby záměru v "oznámení" prakticky schází. Lze se domnívat, že důvodem prosazování daného záměru bude finanční zisk. 'Což je důvod pochopitelný a  legitimní. Zisk několika subjektů však nemůže být ospravedlněním takových zásahů do krajiny, které by odporovaly platným zákonům. Stavební práce v předmětném území by bylo možno zahájit jen v případe vydání výjimek ze zákona - a ty je možno udělit jen v případě veřejného zájmu, který by výrazně převažoval nad zájmem ochrany přírody. Což zde nepřichází v úvahu... 0 realizaci záměrů typu "CPI parku" by bylo možno uvažovat v jiných lokalitách; oznamovatel ovšem o žádném  alternativním řešení neuvažuje… (Přitom potenciálně vhodných lokalit, tzv, "Brown-fields", je i na území samotného okresu Ústí nad Labem více.)
Naše vyjádření  k záměru „CPI parku - logistického centra" je jednoznačně negativní, odmítavé.

Jedním z negativních důsledků realizace záměru by byl zábor volné krajiny (jemuž by předcházelo "vynětí ze zemědělského půdního fondu"), Jak je zřejmé z "oznámení" , jednalo by se o plochu značného rozsahu: Budovy na ploše více než 22 ha, další zpevněné plochy (především parkoviště) více než 11 ha… To by mělo významně negativní dopad zvláště na krajinný ráz; znamenalo by to ovšem i likvidaci biotopů zvláště chráněných druhů živočichů. Nezanedbatelné by bylo rovněž zvýšení prašnosti, exhalací i hluku působeného automobilovou dopravou.
Zdejší dřevinné porosty (v okrajových částech-předmětné plochy) jsou hodnotné svou druhovou i prostorovou diferenciací. Poskytují mj. příznivé podmínky pro existenci dalších organismů (-hmyz, ptáci…). Jejich redukce až likvidace by byla krajné nežádoucí; odporovalo by to i ustanovení zákona o ochraně přírody a krajiny týkajícímu se ochrany dřevin (§ 8 zák. č, 114/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů).
Na několika.místech samotného "oznámení" je zmíněn rovněž výskyt zvláště chráněných druhů živočichů v předmětné lokalitě: Jedná se o druhy všech tří stupňů ohrození (a ochrany). Z  ustanovení zákona o ochraně přírody a krajiny (§ 56) přitom vyplývá, že záměr "logistického centra" je v dané. lokalitě nerealizovatelný: "Výjimky ze zákazů u ..zvláště chráněných druhů ...živočichů… může v případech, kdy jiný veřejný zájem výrazně převažuje nad zájmem ochrany přírody, povolit orgán ochrany, přírody." A výstavba logistického centra (žádným) veřejným zájmem není (-natož pak veřejným zájmem "výrazně převazujícím nad zájmem ochrany přírody"); výjimku z ochranných podmínek zvláště chráněných 'živočichů tedy nelze udělit. Zájem obchodních., přepravních, stavebních firem (a popříp. i dalších subjektů) na maximalizaci zisku nelze nadřadit zájmu na nezhoršování kvality životního prostředí.
Jak; bylo zmíněno již výše, realizaci záměru "CPI parku" je třeba odmítnout i z hlediska vlivu na krajinný ráz: Výstavba logistického centra v dané lokalitě by byla v rozporu s ustanovením § 12 zákona o ochraně přírody a krajiny. (Tvrzení zpracovatele "oznámení“ -na s. 61 - o důrazu na začlenění stavby do krajiny či o "vhodném barevném řešení" vnímáme jako naprosto absurdní.)
Realizaci záměru "CPI.parku" (logistického centra) u Žďárku považujeme za nepřijatelnou, odporující i platné legislativě. Bude-li  ovšem oznamovatel na svém záměru trvat, bude nutno vyžadovat od něj (mj.) předložení "dokumentace" (ve smyslu  § 8 zák, č. 100/2001 Sb. , v platném znění),

8.11.	Vladimír Růžička, Ostrčilova 9, 40001 Ústí n.L.

Zaslal následující vyjádření:

Záměr je v textu "oznámení" zdůvodňován m.j. tím, že  poloha území je "výhodná z hlediska dopravního napojení" na některé frekventované silniční komunikace. Dalším argumentem předkladatele oznámení je skutečnost, ze blízkost hraničního přechodu by umožnila soustředit do daného prostoru "aktivity týkající se mezinárodní kamionové přepravy". Jiným argumentem pro výstavbu má být ten fakt, že území zamýšlené výstavby je součástí zemědělského půdního fondu (v posledních letech zemědělsky nevyužívaného). Jako argument pro výstavbu je prezentováno i to že "umístění stavby je v souladu s územním plánem".
Výše uvedené argumenty je třeba odmítnout; považuji je za nedostatečné a v zásadě jen zástupné. Zdůvodnění vlastně schází,,,,
Že poloha území je výhodná z  hlediska dopravního napojení - to samo o sobe není zdůvodněním potřeby (natož pak. prospěšnosti) realizace záměru! Mohlo by se jednat nanejvýš, o podpůrný argument v případě, že  by samotný záměr (stavba) byl prospěšný, a to nikoli pouze z pohledu určitého (soukromého) subjektu.  O prospěšnosti a "potřebnosti" realizace záměru nemůže rozhodovat horší či lepší dopravní dostupnost: Prospěšnost je třeba posuzovat na základě samotného záměru (tedy - zda jde o stavbu nevěstince, nemocnice, anebo třeba kosmodromu…), nikoli na základě charakteristik dopravní dostupností.
K blízkosti hraničního přechodu a možnosti soustředit do dané lokality aktivity související.s kamionovou přepravou: Toto hovoří spíše proti realizaci záměru. Soustředění dopravních proudů do jednoho místa by zde vyvolalo výrazně negativní dopady: Počínaje likvidací zdejších biotopů vybudováním zpevněných ploch a zástavbou, přes zvýšení hluku, až po vysokou zátěž území prašností n výfukovými zplodinami.
Že  území je součástí zemědělského půdního fondu, to je argumentem spíše proti výstavbě,„(A to tím spíše, ze zdejší lokalita není v poslední době zemědělsky využívána a dochází zde k vývoji biotopu stepního charakteru, s výskytem řady vzácných a zvláště chráněných druhů živočichů,.) Že záměr "je v souladu s územním plánem", to není argument pro výstavbu. Soulad s územním plánem je pouze jednou z celé rady podmínek, které by bylo pro případnou výstavbu nutno  splnit. (Otázkou je, zda ke schválení územního plánu nedošlo v rozporu se zákonem... Viz § 18 zák. č, 183/2006 Sb, )
Shrnuto: Chybí zdůvodnění (údajné) potřeby a prospěšnosti realizace záměru. Skutečným důvodem prosazování daného záměru bude nejspíše materiální (finanční) zisk některých subjektů,. Což je důvod pochopitelný a legitimní. Zisk několika subjektů (stavební a projekční firmy, vč. zpracovatelů podkladů pro příslušná správní řízení..,) však není a nemůže být ospravedlněním zásahů (stavebních prací, provozu "logistického centra") odporujících i platným zákonům.  (Na mysli zde mám především zákon o ochrana přírody a krajiny.)
Již z předchozích odstavců je zřejmé., že mé vyjádření k záměru "logistického centra" u Žďárku bude negativní. S textem "oznámení" jsem se seznamoval zatím jen zbožné, k některým konkrétním pasážím se ovšem vyjádřit mohu.
(Některými formálními aspekty "oznámení" se zde dále zabývat nechci - byť např. na s. 7 mi text o rámci "...územního plánu,, který má celkovou výměru cca 410.785 m² neunikl, /Zpracovatel měl nejspíše na mysli územní plán tykající se území o výměře přes 410 tisíc m² ; nikoli územní plán o rozsahu přes 6 a půl miliónu stránek…/)
Již na s. 7 "oznámení" se můžeme dočíst, že záměr logistického centra počítá s parkovištěm pro 635 automobilů a předpokládaný provoz by byl denně 1500 nákladních automobilů. Jednalo by se tedy o velmi rozsáhlý zábor území (nyní součást zemědělského. půdního fondu); negativní dopady kumulace dopravy by byly též zjevné, Navíc se předpokládá, ze v této oblasti dojde ke kumulaci s jinými záměry, jinými stavbami (- viz s. 9 "oznámení").
Ke "zdůvodnění potřeby záměru" (s. 9) jsem se již vyjadřoval; důvody uváděné v "oznámení" jsou pouze zástupné.  Realizaci podobných záměrů by bylo vhodnější směřovat do lokalit již narušených, v poslední době ovšem nevyužívaných: Tzv,."brownfields". (I na území okresu Ústí nad Labem takové lokality existují.)
Na s. 38 se píše o odhadu budoucí osobní automobilové dopravy v "CPI parku": Tento odhad prý vychází z  navrženého počtu parkovacích stání… „z počtu zaměstnanců v administrativě a v halách". Evidentně se zde předpokládá, že zaměstnanců bude značný počet. Z jakého důvodu se zde tedy neobjevuje zmínka o (budoucím) jednání s případným dopravcem - provozovatelem autobusové dopravy? Přístup ignorující možnosti veřejné (hromadné) dopravy,  tj. i možnost snížení počtu plánovaných parkovacích stání, je poněkud zarážející.
Jak je uvedeno na s. 44, podle územně plánovací dokumentace se zde jedná o území "určené pro výrobu městského typu"… Takovéto vymezení funkčního využití území ve volné krajině ovšem považuji za krajně nevhodné. Podle zpracovatele oznámení se zde nabízí forma využití území, která "by mohla mít znaky trvalé využitelnosti". Podstatně vhodnější by ovšem bylo využití charakterizované znaky trvalé udržitelnosti!
Na s. 52 se píše o posuzování "sadovnických hodnot" zdejších dřevin. Nejedná se ovšem o "sady“!...  Z charakteristiky dřevinných porostů v dané lokalitě (s.   52-54) je patrno, že zde rostou dřeviny pestrého druhového složení i různých prostorových i vývojových ("zdravotních") charakteristik. Což lze vnímat jednoznačné pozitivně: Zdravé stromy jsou zárukou stability porostů i do budoucna, zatímco poškozené a různými (např-, houbovými) chorobami narušené dřeviny umožňují existenci dalších organismů: Ať už jde o hmyz vázaný na "mrtvé dřevo", anebo v dutinách hnízdící ptáky, popřípadě netopýry… Pozitivní je, že se zdejší porost vyvíjí bez pěstebních zásahů (viz s. 53).  Poněkud překvapivá je domněnka zpracovatele "oznámení" (na , s. 54  nahoře),  že zdejší bezy (Sanbucus nigra) a růže (ííosa cenina) "nemájí valný význam". Vždyť uvedené dřeviny poskytují hnízdní příležitosti ptákům, navíc jsou i zdrojem potravy (bezinky, šípky)!
Dále je uveden přehled některých zjištěných druhů živočichů (s. 55-56); mezi těmi nechybí ani druhy zvláště chráněné (ve smyslu zákona č. 114/1992 3b., ve snění pozdějších předpisů, a. vyhl. č.  395/1992 Sb.,  v platném znění). Již i z tohoto důvodu nelze záměr výstavby logistického centra realizovat; bylo by to v příkrém rozporu (např.) s ustanovením § 56  zákona o ochraně přírody a krajiny.
Na s. 57-59 je určitý prostor věnován popisu a hodnocení krajinného rázu. Je mj. konstatováno, že ten zde (a v širším okolí) byl narušen dlouhodobým zemědělským využíváním krajiny, v poslední době ovšem též dálnicí D8. Zpracovatel "oznámení" výslovně připouští, že "vliv této dominanty /dálnice -pozn. V.R./ je negativní". V další kapitole - "Vliv záměru na krajinný ráz" (s. 61) je však předchozí vcelku realistický pohled opuštěn - a objevuje se zde tvrzení, že při realizaci záměru "bude kladen důraz na začlenění stavby do krajiny". Hořké pousmání pak vyvolávají slova o "vhodném barevném řešení" jednotlivých objektů… "CPI park" je třeba jednoznačné odmítnout i z hlediska"vlivu na krajinný ráz: Jednalo by se o stavbu s výrazně negativním dopadem,
(Zde je ovšem třeba podotknout, ze hodnocení krajinného rázu je záležitostí velmi subjektivní: Technokraticky založení jedinci mohou vnímat "les" továrních komínů či chladicí věže elektrárny pozitivně, jiní lidé upřednostňují naopak krajinu jen minimálně narušenou lidskými zásahy. Kompetenci /skutečnou, nikoli tu "úřední"/ k hodnocení krajinného rázu nelze nabýt studiem určeného oboru…)
V kapitole "Vliv na faunu" (s. 61) je zmíněn výskyt zvláště chráněných druhů živočichů. Odkaz na "ochranná opatření" v kap. D.4. ovšem poněkud postrádá smysl, jeví se mi jako bezpředmětný: Zákon totiž realizaci záměru "CPI parku — logistického centra" neumožňuje; ochrana zvláště chráněných živočichů tak může být zajištěna bez speciálních "ochranných opatření".
Jak je konstatováno (např. ) na s. 69, realizace záměru by si vyžádala kácení dřevin. (Daná plocha má přitom vysoký stupeň ekologické stability - což se dočteme o několik řádků níže…) To je další argument proti realizaci daného záměru. (Nic na tom nemění ani případné "náhradní výsadby".)
Na s. 74 je několik odstavců věnováno opět hodnocení vlivu případné realizace záměru na krajinný ráz. Oznamovatel přitom připouští, že vliv by byl negativní (byť míru onoho vlivu hodnotí jako "slabý" či "středně silný"). Rozhodně ovšem nesouhlasím s hodnocením na s. 85 dole: Navrhovaný záměr by totiž znamenal velmi významný zásah do krajinného rázu; došlo by k dosti podstatnému snížení hodnoty krajinného rázu.
Závěrem mohu konstatovat, že se záměrem "Žďárek - CPI park - logistické centrum" zásadně nesouhlasím: Jeho realizace by znamenala výrazně negativní zásah do dané lokality. Okolí Žďárku již nyní trpí dopady dokončené dálnice; další stavbu je třeba odmítnout. Její realizace by ostatně odporovala platným zákonům, zejména zákonu o ochraně přírody a krajiny.
Bude-li oznamovatel na svém záměru trvat, nezbyde nic jiného, než požadovat vypracování "dokumentace" (§ 8 zák. c, 100/2001 5b, , v platném znění) a v posuzování vlivů záměru na životní prostředí pokračovat.

8.12.	Tomáš Janík, Knínice 37, 400 02 Ústí n.L., jazzer@centrum.cz 

Zaslal následující vyjádření:
Vzhledem k umístění lokality mimo město v oblasti ještě poměrně nenarušené zástavbou(mimo komunikací) s poměrně početnou faunou a těsně sousedící s CHKO České středohoří by bylo dobré v souladu se zákonem o světelném znečištění dbát na úsporné venkovní osvětlení areálu a parkovišť, popř. příjezdových komunikací, použít moderní ekologické světelné zdroje bez rozptylu světla nežádoucím směrem (vzhůru a do stran) a minimalizovat toto venkovní osvětlení na nejnižší nutnou míru. Nepoužívat též žádné zbytečné osvětlené venkovní reklamní panely.
V Knínicích mám umístěnu stanici zapojenou do celosvětové sítě programu pozorování zákrytů hvězd tělesy sluneční soustavy a nadměrné osvětlení oblasti by tato astronomická pozorování a měření mohla narušovat. Stávající bližší dálnice zatím větší problém v této oblasti nepředstavuje.
Pokud bude však realizováno osvětlení navržených kruhových objezdů, doporučil bych také i úsporné osvětlení zastávek autobusů veřejné dopravy.
Ve vyjádření OU Libouchec je zmíněn požadavek na zřízení železniční zastávky Žďárek, což by v případě využití pro alternativní dopravu zaměstnanců areálu jistě bylo vhodné, ale i vzhledem k tomu, že tato trať nazývaná „Kozí dráha" má nesporně významný potenciál k turistickému využití. Dále bych doporučil ke zvážení možnost využití stávající tratě (samozřejmě s ohledem k parametrům tratě) k částečné dopravě nákladů do a z areálu z oblastí s dobrým napojením na železniční síť v souladu s narůstajícím zájmem EU na větším využití železnic a tím odlehčení stále více zatěžované silniční síti.
Plánované vysázení dostatečného množství zeleně v okolí areálu napomůže ke snížení hlučnosti a znečištění ovzduší v širším okolí areálu, ale stejně tak i k rozptylu světla do okolního přírodního prostředí. Podstatné je však použití smíšeného porostu, tedy jak listnatých, tak jehličnatých stromů vzhledem k vyšší odolnosti porostu a především k jeho funkčnosti i v zimním období.
Předpokládané výrazné zvýšení provozu kamionů v oblasti zvětší pravděpodobnost vjetí kamionu do obce Knínice vzhledem k podobnosti komunikace s nájezdem na dálnici i přes zákaz vjezdu vozidel nad 3,5 tuny.
V minulosti se tak již vícekrát stalo, i když po instalaci směrové tabule k nájezdu na dálnici se situace mírně zlepšila. Vzhledem k absenci chodníku na této nové komunikaci směr Knínice a malé šířce komunikace zejména v obci může průjezd kamionu způsobit nebezpečnou situaci v případě současného průjezdu dalších vozidel a chůze po okraji komunikace na autobusovou zastávku na rozcestí. Především s případným kočárkem vzhledem ke svodidlům může být problém. Navrhoval bych ke zvážení i za ostatní občany obce Knínice buď možnost zřízení chodníčku na komunikaci od plánovaného kruhového objezdu k obci Knínice nebo možnost zajíždění některých autobusových spojů linky Ústí nad Labem - Petrovice do obce Knínice, kde je možnost otáčení autobusu a v minulosti zde také zastávka autobusu byla. Čekárna je tam stále. Podobné zajíždění vybraných spojů autobusu existuje do obce Žďár na lince Ústí nad Labem - Velké Chvojno, vzdálenost zajížďky je přibližně 2x 0,8 km, stejně tak by tomu bylo i v případě Knínic a předpokládané využití minimálně srovnatelné.

8.13.	Ing.Martin Neruda, Ph.D., FŽP UJEP, Králova Výšina 7, 400 96 Ústí n.L., Martin.neruda@ujep.cz 

Zaslal následující vyjádření:
Vyjádření k ovlivněni Vodní nádrže Žďár při záměru výstavby CPI parku Žďárek
Vodní nádrž Žďár, která se nachází vk. ú. Velké Chvojno (u osady Žďár) s katastrální výměrou 2,25 ha (zatopená vodní plocha je 1,44 ha) by neměla být negativně ovlivněna, jak výstavbou CPI parku Žďár, tak i jeho činností. Přivaděč vody do nádrže, která je hospodářsky využívána k odchovu rybích násad Místní organizací Českého rybářského svazu v Ústí nad Labem (nájemce), přičemž majitelem je Obecní úřad Velké Chvojno, prochází přes blízké území z obce Kníráče. Na přivaděči je pomocí stavítka regulován přítok vody do nádrže a odklon vody prochází obtokovou stokou do Klíšského potoka. Nádrž má betonový dvouřadý požerák a je bez bezpečnostního přelivu. Obsahuje také spodní loviště.
Vodní nádrž je využívaná pro rekreaci místních obyvatel a rekreantů (chatová osada), hnízdění vodního ptactva, dále je to cenná lokalita pro obojživelníky, a v neposlední řadě je využívaná jako hospodářská nádrž pro odchov rybích násad.
Pro zajištění odchovu ryb na vodní nádrži Žďár je nutné zamezit potenciálnímu negativnímu vlivu plánované stavby. Proto by měla být důsledně dodržována projektová dokumentace a dbáno na výsledky a doporučení zpracované dokumentace v rámci Hodnocení vlivu stavby na životní prostředí (EIA) podle zákona 100/2001 Sb. Pro Místní organizaci Českého rybářského svazu v Ústí nad Labem je tato vodní nádrž velice cenná a potřebná pro další hospodaření. Stejně tak i biotop vodní nádrže si zaslouží náležitou ochranu.
Z těchto důvodů bych chtěl upozornit na důležitost ochrany této lokality v souvislosti s výstavbou CPI parku Žďárek. Pro umožnění činnosti Místní organizace Českého rybářského svazu v Ústí nad Labem je tato vodní nádrž velice cenná a potřebná.

8.14.	Mgr.Karel Nepraš, Návětrná 597/8, 400 01 Ústí n.L.    (K zaslanému vyjádření uvádí příslušný úřad následující poznámku: Vyjádření bylo odesláno jako vyjádření Městské organizace Strany zelených a podepsáno panem Mgr.Neprašem, členem Rady městské organizace SZ Ústí n.L. Dále byla uvedena dvě jména, a to předsedy a místopředsedy MO SZ Ústí n.L., avšak bez vlastnoručního podpisu. Příslušný úřad přijímá toto vyjádření jako názor fyzické osoby – pana Mgr.Karla Nepraše – neboť zákon č.100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí, není určen k prezentaci názorů politických stran, popřípadě k jejich soutěžení a vyslovování podpory či negace oznamovaných záměrů. Podle zákona se k záměrům vyjadřují kromě dotčených orgánů státní správy, dotčené obce a územní samosprávné celky, veřejnost a občanská sdružení nebo obecně prospěšné společnosti, jejímž předmětem činnosti je ochrana veřejných zájmů chráněných podle zvláštních právních předpisů.)   

Zaslal následující vyjádření:
1.	kumulace záměrů v lokalitě
Možná vůbec nejdůležitějším obecným faktorem, který je podle našeho názoru v textu oznámení velmi nedostatečně zahrnut a jeho posouzení tak závisí zejména na rozhodnutí krajského úřadu, je uvažovaná kumulace aktivit v lokalitě Žďárek. V podstatě se zde plánuje výstavba celého „městečka" s několika tisíci obyvateli, ať už zaměstnanci nebo zákazníky. Je neoddiskutovatelné, že taková kumulace dopravy a nevzhledné halové výstavby zásadně negativně ovlivní jak parametry krajiny, tak jednotlivé složky životního prostředí, především čistotu ovzduší, hlukové zatížení a hydrologické poměry. V níže uvedených připomínkách k jednotlivým vlivům chystaného záměru jsou zmíněna některá konkrétní rizika vyplývající z kumulace aktivit v lokalitě Žďárek.
2.	vliv na krajinu
Negativní vliv na krajinu je v mnoha posuzovaných charakteristikách v zásadě přiznán i zpracovateli Oznámení, byť je zde snaha sřtuaci bagatelizovat ve stylu „když už jsou zde negativní prvky (dálnice, zchátralé budovy,...), proč nejít dál a nestavět další stavby podobného účinku". Domníváme se, že podobný postup v dané lokalitě není na místě, protože si krajina dosud uchovává mnohé z důležitých funkcí, které budou zlikvidovány až plánovanou výstavbou v oblasti osady Žďárek. Krajina v oblasti Žďárku již významně utrpěla výstavbou dálnice D8, další plánované stavební aktivity vsak současný stav dále podstatně zhorší.
3.	lokalizace záměru
V	případě rozsáhlého záměru s velmi významnými celkovými dopady, jako je tento, je zcela na místě
zvážení jiných variant lokalizace. Jako velmi důležitý požadavek to vyvstává obzvláště ve spojitosti
s faktem, že ve vzdálenosti pouhých 5-10 kilometrů odtud se nachází stovky hektarů území zdevastovaného povrchovou těžbou a průmyslovou činností. Tyto plochy mají vzhledem k dálnici podobně výhodné postavení jako Žďárek, ale především by ve většině sledovaných charakteristik bylo umístění záměru sem svým dopadem na životní prostředí regionu mnohem šetrnější. Výsledný efekt sledovaný investorem by přitom byl zachován.
4.	zábor zemědělské půdy
Obecná tendence velkých záborů zemědělské půdy pro účely prostorově (zbytečně) náročné výstavby, která je na mnoha místech ČR patrná zejména v posledních deseti letech, by měla být ze strany odpovědných úřadů korigována. Likvidace je totiž do značné míry nevratná, přitom již současný vývoj naznačuje do budoucna stále větší potřebu zemědělské půdy.
5.	klimatická a hydrologická situace
a) Přestože zpracovatel počítá s výstavbou nádrží na zachycování srážkové vody, není v textu Oznámení již uvažována plánovaná kumulace obdobných staveb v lokalitě Žďárek. Kalkulace vypouštěných vod do Klíšského potoka přitom nemůže být uvažována bez ohledu na další plánované záměry. 
b) V případě realizace záměru by měl v podmínkách výstavby uveden požadavek recyklace užitkové vody. Recyklace především významně sníží celkové množství vypouštěných vod včetně spotřeby pitné vody a tedy se významně sníží riziko jejího nedostatku pro obyvatele okolních obcí.
c) V případě realizace záměru by měl být produktem ČOV objektu biologicky stabilizovaný kal a biologicky stabilizovaná odpadní voda.

6.	vliv na ovzduší a zdraví obyvatel
a)	Při hodnocení vlivu předpokládaného intenzivního provozu nákladní automobilové dopravy na přilehlé území je naprosto nedostatečně v textu Oznámení rozvedena zátěž, kterou emise z ní ovlivní zdravotní stav místních obyvatel.
b)	Minimálně nebo vůbec se nepočítá se souběžným nárůstem dopravy v lokalitě i v souvislosti s další plánovanou výstavbou.
c)	Je zásadně nutné doplnění údajů o prachových částicích menších rozměrů (PM^s), které budou z intenzivního provozu nákladních automobilů ve velkém uvolňovány a patří k velmi vážným polutantům působícím ve spojitosti s některými aromatickými uhlovodíky ze splodin velmi negativně na lidské zdraví.
d)	Vzhledem k rozsahu záměru, poloze jeho umístění a charakteristice okolního území doporučujeme podmínkování stavby v případě realizace opatřeními proti světelnému znečištění krajiny.
7.	hluková zátěž
Na s. 37 textu Oznámení je uvedeno, že nebyla zpracována měření aktuálního hlukového zatížení v lokalitě. Podle našeho názoru je hluková studie založená na měřeních nezbytným předpokladem pro schvalování výstavby zejména z toho důvodu, že podstatnou součást hlukového zatížení bude tvořit provoz nákladních automobilů. Zatímco uvažovaná výchozí hluková situace je rozdělena na údaje za noc a den, výsledné zatížení je hodnoceno zprůměrovaně, patrně z toho důvodu, aby noční hodnoty snížily celkové průměry do povolených limitů. Součástí studie by měly být též predikce stavu hluku v lokalitě v případě realizace dalších plánovaných stavebních aktivit u Žďárku a Knínic.
8.	botanická charakteristika
Za vážné pochybení zpracovatele považujeme, že zatímco na s. 54 Oznámení přímo jmenuje dva druhy, Centaurium erythraea (zeměžluč okolíkatá) a Centaurea pseudophrygia (chrpa parukářka), zařazené v Černém a Červeném seznamu cévnatých rostlin ČR do kategorie vzácnější druh vyžadující pozornost, na s. 70 se již píše, že v předmětném území nebyl zjištěn výskyt taxonů uvedených v tomto červeném seznamu. Zpracování této části Oznámení tak ztrácí důvěryhodnost a biologická studie by měla být zpracována opětovně bez podobných pochybení. Vzhledem k tomu, že v blízkosti několika set metrů odtud se nachází evidovaná lokalita kriticky ohroženého druhu Salix repens (vrba plazivá), bylo by nanejvýš potřebné zpracování nové podrobné studie i pro bližší okolí řešeného záměru, které bude ovlivněno v případě výstavby změnou využívání pozemků a vodního režimu. Pro kvalitní rozhodování tak musí být k dispozici nová podrobná studie o výskytu a ohrožení vzácných druhů v území.
9.	vliv na prostupnost krajiny pro živočichy
Vzhledem k tomu, jakou bariéru už v současné krajině vytváří dálnice D8, je nutná ochrana každého možného zbývajícího koridoru zajišťujícího prostupnost krajiny pro živé organismy. V tom kontextu působí velmi negativně záměr rozsáhlé zástavby v prostoru mezi Zďárem a Knínicemi, do čehož zapadá i předkládaná akce. Především dojde k významnému zúžení dosud průchozího prostoru pod dálniční estakádou.
10.	obecná kritika záměru
a) Logistická centra, jako je plánované CPI Žďárek nastavují velmi špatné směrování rozvoje hospodářství České republiky, neboť podporují další rozmach kamionové dopravy na velké vzdálenosti. Kamionová dopřávaje ekologicky velmi náročná a vlivy jejího nadměrného rozvoje prokazatelně zhoršují zdraví obyvatel.
b)	Samostatnou kapitolou je pak riziko, že podobné „obří" objekty jsou krátkozrakým boomem vázaným na období momentálního dostatku zdrojů a hospodářského růstu. V období výraznější recese se stanou prvními opuštěnými a nevyužitelnými prostorami.
c)	Opakuje se zásadní nedostatek v naplňování dikce zákona. Záměry jejichž vliv na životní prostředí se sčítá (ne-li násobí) jsou posuzovány zcela samostatně a tedy bez komplexního pohledu na předmětné území s velkým rizikem nevratných změn dílčích složek přírodního prostředí v daném území.

      Souhrnné vypořádání připomínek:
	
	Příslušný úřad ověřil, že ve zjišťovacím řízení je ve všech vyjádřeních od územně samosprávných celků a dotčených orgánů státní správy buď vysloven souhlas s provedením záměru nebo uveden výčet podmínek,  jejichž splněním je podmiňován souhlas se záměrem. Další pokračování procesu EIA nikdo nepožaduje, pouze vyjádření obce Velké Chvojno na základě blíže nespecifikovaného „veřejného projednání“ konstatuje, že část účastníků s výstavbou logistického centra nesouhlasí a proto se  „….přikláníme k požadavku posouzení záměru CPI PARK ŽĎÁREK v rámci postupu  procesu EIA podle zákona č.100/2001 Sb.“ (viz bod 11 výše citovaných připomínek obce Velké Chvojno). Všechny technické připomínky a kompenzační požadavky dotčených obcí byly projednány na společné schůzi starostů se zástupcem investora a také dále při jednání zástupců investora na odboru životního prostředí a zemědělství Krajského úřadu Ústeckého kraje a byly dohodnuty způsoby jejich vypořádání. Zápis z jednání je součástí příloh k závěru zjišťovacího řízení.

Ze 14 obdržených vyjádření a stanovisek veřejnosti a občanských sdružení jsou čtyři ( Tomáš Holada, Ing.R.Vrabec, Tomáš Janík a Ing.M.Neruda Ph.D.) věnována převážně technickým připomínkám, organizačním návrhům a námětům, případně i  dotazům k provedení záměru, ale neobsahují žádné výroky, které by byly zaměřeny proti realizaci záměru.
Zbylých deset vyjádření je negativních, je v nich vysloven nesouhlas, resp. zásadní nesouhlas s provedením záměru a někde je požadováno i pokračování v procesu EIA a zpracování dokumentace, jejíž smysl je však při současném odmítání záměru pochybný. Oprávněně tak vzniká otázka, zda-li zpracování dokumentace nebude  jen zbytečným (a nemalým) nákladem investora, který stejně žádnou změnu stanoviska odpůrců nepřinese. Texty všech vyjádření veřejnosti jsou rovněž přílohou tohoto závěru zjišťovacího řízení.

Častou připomínkou jsou návrhy přesunout záměr do jiných lokalit, např.k bývalé Tlakové plynárně Úžín, do četných „brownfields“ na Ústecku, do bývalého velkolomu A.Zápotocký atp. (Vyjádření OS pro ekologickou dopravu na Děčínsku, OS Středohoří Sobě, Bohuslav Bischoffi, OS Zdravé Ústí, Vl.Růžička, Ivana Galbavá, Jiřina Bischoffiová a spolupodepsaní občané, Mgr.Karel Nepraš). K tomu příslušný orgán kraje sděluje, že ověřil platnost územního plánu sídelního útvaru (dále jen ÚPSU) Libouchec a Velké Chvojno a k němu vydaných obecně závazných vyhlášek č.9/1999 a č. 1/2003, které vymezují dotčené území jako „Polyfunkční území s přípustnými výstavbami charakteru VP – výroba příměstského typu.“ Investor přitom využívá jen části vymezeného území a lze předpokládat, že další aktivity (jiných investorů) budou v tomto území pokračovat. Příslušný orgán kraje nemá žádné možnosti manipulovat se schváleným územním plánem a tím méně oprávnění přesouvat záměry do jiných katastrů, nebo pozemků jiných vlastníků. Je velmi pravděpodobné, že se v alternativně navrhovaných lokalitách  podobné záměry zatím nerealizují jen proto, že jsou to místa méně atraktivní a že  se dosud nenašel vhodný investor, který by této nabídky využil.

Několik připomínek je věnováno rozboru dopravní situace v lokalitě. K tomu je třeba poznamenat, že investor  záměru řeší především vnitroareálovou dopravu a napojení na kruhovou křižovatku při výjezdu na silnici I/13. Zachování železniční tratě č.132, kterou podporuje zejména OS pro ekologickou dopravu Děčín, není předmětem posuzovaného záměru. O osudu této tratě se bude teprve rozhodovat a to na krajské úrovni v připravovaném konceptu „Zásady územního rozvoje Ústeckého kraje“, který bude projednáván s obcemi nejdříve v polovině roku 2009.

Relativně rozsáhlá polemika o zásahu do krajinného rázu a o porušování zásad, plynoucích ze zákona o ochraně přírody a krajiny se objevuje ve vyjádřeních OS Zdravé Ústí, OS Středohoří Sobě, Vl.Růžičky a Mgr.Nepraše. Příslušný orgán kraje se zde opět musí odvolat na schválený územní plán, který by ale nemohl být schválen bez odborných stanovisek příslušných orgánů státní správy. V obecné rovině tedy musely být všechny dnes uplatňované námitky již tehdy odborně posouzeny a uznány za akceptovatelné. Soulad záměru s územním plánem není tedy „zástupným argumentem“ pro zdůvodnění stavby (jak se objevuje např. v textech OS Zdravé Ústí), ale  výsledkem reálné rozvahy investora jak naložit se svými pozemky v rámci mezí a limitů v územním plánu obsažených. Nicméně lze souhlasit s tím, že během stavby dojde k lokálním zásahům do biotopů a proto v podmínkách pro realizaci stavby bude požadována účast odborného pracovníka biodozoru.

K připomínce č. 8 Mgr. Nepraše týkající se botanické charakteristiky jsme vznesli dotaz ke zpracovateli oznámení záměru a získali jsme následující odpověď, která zároveň reaguje i na připomínky uvedené ve vyjádřeních OS Zdravé ústí a VL. Růžičky: „Biologické hodnocení v roce 2006 bylo provedeno v rámci širšího území v okolí obce Žďárek (interně označené jako plochy A, B, C, D, E, F). Zájmové území v rámci investiční akce CPI se týká pouze ploch E a D. Tedy – v oznámení se vycházelo z výsledků pro celé širší území. V předmětném zájmovém území (tedy na ploše E a D) se žádná rostlina uvedená ve vyhlášce MŽP č. 395/1992 Sb. nevyskytuje a nevyskytuje se zde ani žádný druh uvedený v „Redukované verzi černého a červeného seznamu cévnatých rostlin ČR k programu NATURA 2000“. Zmíněné druhy Centaurium erythaea – zeměžluč okolíkatá (vyskytuje se na ploše B poblíž linie, která bude ochráněna před stavebními pracemi a jinými zásahy a také na ploše F) a Centaurea pseudophrygia – chrpa parukářka (vyskytuje se na ploše C) se vyskytují mimo zájmové území CPI. Navíc je třeba zdůraznit, že žádný z výše citovaných druhů rostlin není uveden v seznamu zvláště chráněných druhů vyhlášky MŽP č. 395/1992 Sb. Nejasný pohled na problém je tedy způsoben rozdílným předmětem (zájmovým územím) zpracování Biologického hodnocení a zpracováním oznámení podle zákona č. 100/2001 Sb. Další uvedený druh Salix repens – vrba plazivá se skutečně vyskytuje několik set metrů od dotčeného území. 

Za nezbytnou považuje příslušný orgán kraje aktualizaci hlukové studie (přestože vycházela z údajů modifikovaných přepočtem na rok 2008) a změření  skutečné lokální hlukové zátěže v dotčených obcích, stejně jako zjištění současného imisního znečištění ovzduší v obcích. Nejpozději ke stavebnímu řízení musí být předložena také hydrogeologická studie podle požadavků obce Libouchec. Naproti tomu vodohospodářské problémy, na které upozorňují některá vyjádření, musí být řešeny odbornými vodoprávními orgány, které vydávají příslušné souhlasy a povolení a doloženy podle požadavku orgánů v dalších stupních povolovacích řízení.

Na závěr je možné konstatovat, že veškeré relevantní požadavky vyplývající z vyjádření k oznámení záměru byly zahrnuty do podmínek závěru zjišťovacího řízení.

S ohledem na povahu a rozsah záměru, jeho umístění a charakteristiku předpokládaných vlivů záměru na veřejné zdraví a životní prostředí dospěl příslušný úřad k závěru, že záměr nemá významný vliv na životní prostředí a nemusí být posuzován podle cit.zákona.

Závěr zjišťovacího řízení nenahrazuje vyjádření dotčených správních úřadů, ani povolení podle zvláštních předpisů. Závěr zjišťovacího řízení není rozhodnutím podle zákona č.500/2004 Sb., správní řád a nelze se proti němu odvolat.

                                                                            	    	               Ing. arch. Jan Zadražil 
                                                                                                              vedoucí odboru

 

Obdrží:  oznamovatel, dotčené správní úřady, dotčené územní samosprávné celky
Příloha:  1) Záznam z jednání s CPI Park Žďárek, ze dne 1.února 2008
                2) Prohlášení investora k vzneseným požadavkům obcí a účastníků řízení